П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

09 квітня 2020 р.	м.Одеса	Справа № 540/2123/19	
Головуючий в 1 інстанції: Бездрабко О.І.
 	 	 	
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді-доповідача Скрипченка В.О.,

суддів Косцової І.П. та Осіпова Ю.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційну скаргу Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 18 грудня 2019 року (суддя Бездрабко О.І., м. Херсон, повний текст рішення складений 23 грудня 2019 року) у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Завод «Мікрон» до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В:

09 жовтня 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Завод «Мікрон» (далі - ТОВ «Завод «Мікрон») звернулося до Херсонського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради (далі - відповідач, Управління), в якому просить визнати протиправним та скасувати постанову від 13.09.2019 р. №7/453/01-22 про накладення штрафу на позивача за порушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 60210,00 грн.
Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 18 грудня 2019 року адміністративний позов ТОВ «Завод «Мікрон» був задоволений. Визнано протиправною та скасовано постанову від 13.09.2019 р. №7/453/01-22 про накладення штрафу на позивача за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, прийняту начальником Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради. Стягнуто з Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради за рахунок його бюджетних асигнувань на користь ТОВ «Завод «Мікрон» судовий збір у сумі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одну) грн.
Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради подало апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норми матеріального права та неправильне з`ясування обставин справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким повністю відмовити у задоволенні адміністративного позову ТОВ «Завод «Мікрон».
Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що управлінням відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю було проведено позапланову перевірку дотримання ТОВ «Завод «Мікрон» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил на об`єктах, що підлягають обов`язковому обстеженню за адресою м. Херсон, вул. Чайковського, 236. Підставою для перевірки стало звернення громадян. Під час перевірки ТОВ «Завод «Мікрон» не допустив посадових осіб Управління для проведення позапланової перевірки на дотримання містобудівного законодавства на вказаному об`єкті, внаслідок чого складено відповідний акт від 30.08.2019 р. У зв`язку з недопущенням посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва 30.08.2019 р. складено також протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. На підставі цих документів 13.09.2019 р. ТОВ «Завод «Мікрон» притягнуто до відповідальності згідно постанови №7/453/01-22. Вважає, що Управлінням в повній мірі реалізовано надані чинним законодавством повноваження в сфері містобудівної діяльності, а тому позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Відзив на апеляційну скаргу позивач не надав.

Справа розглянута судом першої інстанції за правилами спрощеного позовного провадження.
Справа розглянута апеляційним судом в порядку письмового провадження відповідно до ст. 311 КАС України, якою передбачено, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів у разі… 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Заслухавши суддю-доповідача, доводи апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах апеляційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. №553, начальником Управління 21.08.2019 р. винесено наказ №178 про проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва: Підприємство ТОВ «Завод «Мікрон» за адресою: м. Херсон, вул. Чайковського, 236. Предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Також 21.08.2019 р. начальником Управління виписано направлення на проведення позапланового заходу №41, відповідно до якого заступника начальника Управління Срібного Р.Ю., головного спеціаліста Управління Юдіна О.С. направлено для здійснення позапланової перевірки на Підприємство ТОВ «Завод «Мікрон» за адресою: м. Херсон, вул. Чайковського, 236, щодо дотримання суб`єктом господарювання ТОВ «Завод «Мікрон» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Строк дії направлення з 21 серпня по 04 вересня 2019 року.
27.08.2019 р. за вих. №27/08-2019 ТОВ «Завод «Мікрон» звернулося до начальника Управління з листом щодо надання копій документів, на підставі яких буде здійснюватися перевірки.
Листом від 28.08.2019 р. №827/01-21 відповідач повідомив, що 21.08.2019 р. директору вручено направлення на здійснення перевірки, однак підприємством не вжито жодних дій щодо надання доступу посадовим особам Управління на об`єкт перевірки (незважаючи на неодноразові телефонування з цього приводу). Також зазначив про необхідність надання до Управління наявної проектної, технічної та правовстановлюючої документації на об`єкти будівництва по вул . Чайковського, 236, в м . Херсоні до 30.08.2019 р. та забезпечення доступу на об`єкт у присутності уповноваженої особи. У разі відмови, дії буде розцінено як недопущення посадових осіб держархбудконтролю.
30.08.2019 р. складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Крім того, в той же день винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким зобов`язано уповноважену особу позивача з`явитися до Управління та надати на розгляд наявну технічну та правовстановлюючу документацію на будівлі та споруди за адресою: м. Херсон, вул. Чайковського, 236, до 16.09.2019 р.
Акт, протокол та припис направлено ТОВ «Завод «Мікрон» поштою 02.09.2019 р. та отримані позивачем 24.09.2019 р.
13.09.2019 р. начальником Управління винесено постанову №7/453/01-22 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідно до якої ТОВ «Завод «Мікрон» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у розмірі 60 210,00 грн.
Не погоджуючись з таким рішенням відповідача, позивач звернувся до суду з позовною заявою.

Вирішуючи справу та задовольняючи позовні вимоги ТОВ «Завод «Мікрон» суд першої інстанції дійшов висновку про те, що відповідачем допущено грубі порушення встановленого порядку проведення перевірки, розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, складання розпорядчих документів, які не можуть вважатися формальними і це є підставою для визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 13.09.2019 р. №7/453/01-22.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, та надаючи правову оцінку його висновкам і встановленим обставинам справи, виходить з наступного.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності врегульовано Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 р. №3038-VI (далі - Закон №3038-VІ).
Згідно ч. 1 ст. 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. 
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. 
Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок №553).
Згідно п. 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (п. 5 Порядку №553).
Відповідно до п. 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки. 
Пунктом 9 Порядку №553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Приписами пп.1, 2, 3, 4, 8, 11 п. 11 Порядку №553 визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки. 
Згідно п. 12 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку; розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.
В той же час відповідно до п. 13 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
Пунктом 14 Порядку №553 встановлено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Згідно п. 12 Порядку №553 у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.
Форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном (п. 15 Порядку №553).
Форма акту про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій затверджена наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 р. №240 «Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» (далі - Наказ №240).
Системний аналіз даних правових норм дозволяє зробити висновок про те, що органи державного архітектурно-будівельного контролю наділені повноваженнями на проведення позапланових перевірок, однією із підстав для призначення якої є звернення фізичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Безпосередньо проведенню самої позапланової перевірки передує певна процедура, пов`язана з прийняттям наказу та видачею направлення на її проведення. Після оформлення необхідних документів (наказу, направлень) у посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю, якій доручено проведення позапланової перевірки, виникають визначені п. 11 Порядку №553 права на здійснення функцій, пов`язаних з проведенням державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів, отримання інформації та документів, необхідних для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
При цьому, під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки суб`єкту містобудування. Недотримання цих вимог є підставою для відмови від допуску до проведення позапланової перевірки, що слідує зі змісту п. 13 Порядку №553, а якщо ці вимоги дотримано і суб`єкт містобудування відмовив у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю, то тоді складається відповідний акт, форма якого затверджена Наказом №240.
Тобто, не допуск до проведення позапланової перевірки має місце у разі фактичного виходу на об`єкт будівництва, пред`явлення суб`єкту містобудування службового посвідчення та надання копії направлення на проведення позапланової перевірки, а суб`єкт містобудування відмовився допустити посадову особу органу державного архітектурно-будівельного контролю до об`єкту будівництва.
Як вбачається з матеріалів справи, 20.08.2019 р. до Управління надійшла заява ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з проханням провести перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства за адресою: вул. Чайковська, 236 , яке використовується ТОВ «Завод «Мікрон» для виробництва сухих будівельних сумішей (а.с. 93).
21.08.2019 р. начальником Управління винесено наказ №178 про проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва: Підприємство ТОВ «Завод «Мікрон» за адресою: м. Херсон, вул. Чайковського, 236 (а.с. 84).
Отже, позапланова перевірка на вищевказаному об`єкті призначена за заявою громадян, тобто за наявності підстав, визначених п. 7 Порядку №553.
Відповідно до направлення від 21.08.2019 р. №41 проведення позапланової перевірки на вказаному об`єкті доручено заступнику начальника Управління Срібному Р.Ю., головному спеціалісту Управління Юдіну О.С., строк дії направлення - з 21.08.2019 р. по 04.09.2019 р.
Проте суд першої інстанції обґрунтовано зверув увагу на те, що ні в наказі від 21.08.2019 р. №178, ні в направленні від 21.08.2019 р. №41 не вказано дати початку та закінчення позапланової перевірки.
При цьому суд слушно виходив з того, що п. 1 Порядку №553 визначено, що під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частини першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частини тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частини першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частини першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 «Прикінцеві положення» Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Згідно ч. 1 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 р. №877-V (далі - Закон №877-V) для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою (ч. 2 ст. 7 Закону №877-V).
Відповідно до ч. 3 ст. 7 Закону №877-V у посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи-підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).
Згідно ч. 4 ст. 7 Закону №877-V посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.
З буквального тлумачення ч. ч. 3, 4 ст. 7 Закону №877-V, вимог яких згідно п. 1 Порядку №553 повинні дотримуватися органи державного архітектурно-будівельного контролю, слідує, що у направленні на проведення заходу повинно зазначатися дата його початку та закінчення, а не строк дії направлення, оскільки чинність направлення пов`язується зі строком здійснення заходу, а не навпаки.
В той же час у направленні для проведення позапланового заходу від 21.08.2019 р. №41 не вказано дати початку та закінчення позапланового заходу.
Щодо доводів апеляційної скарги про те, що строком проведення позапланової перевірки є вказаний у направленнях строк їх дії з 21.08.2019 р. по 04.09.2019 р. та органи державно-будівельного контролю не наділені повноваженнями змінювати форми документів, а саме зазначення «дати початку та закінчення» замість «строку дії направлення», то колегія суддів вважає їх безпідставними, оскільки такі доводи суперечать змісту ч. ч. 3, 4 ст. 7 Закону №877-V.
Відсутність у розпорядчих документах відповідача дати початку і закінчення позапланової перевірки та не доведення цих відомостей до відома позивача позбавило ТОВ «Завод «Мікрон» скористатися своїми правами, визначеними п. 13 Порядку №553, а саме: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
В той же час матеріалами справи підтверджено, що позивач отримав направлення на проведення позапланового заходу від 21.08.2019 р. №41, що підтверджується копією направлення на якій наявна відмітка про його отримання 21.08.2019 р. ОСОБА_3 (директор ТОВ «Завод «Мікрон») (а.с. 84).
Водночас, колегія суддів зазначає, що відповідачем не надано жодного доказу того, що позапланова перевірка на об`єкті, який розташований за адресою: м. Херсон, вул. Чайковського, 236, розпочалася 21.08.2019 р.; що посадові особи відповідача в період з 21.08.2019 р. по 30.08.2019 р. (день складання акта про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва) виїжджали на місце знаходження об`єкта; що посадова або уповноважена особа ТОВ «Завод «Мікрон» 30.08.2019 р., після пред`явлення їй службового посвідчення, відмовила у допуску на вказаний об`єкт.
Між тим, згідно ч. 2 ст. 77 КАС України саме на відповідача, як суб`єкта владних повноважень, покладено обов`язок доказування правомірності своїх рішень, дій чи бездіяльності. При цьому такий обов`язок відповідача реалізується шляхом надання належним, допустимих та достовірних доказів (ст. ст. 73, 74, 75 КАС України).
Також колегія суддів звертає увагу, що акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва від 30.08.2019 р. складений без відома та присутності представника ТОВ «Завод «Мікрон», не за місцем знаходження об`єкта будівництва, а в приміщенні Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, що підтвердив допитаний судом першої інстанції в якості свідка ОСОБА_4 та про що свідчить комп`ютерний набір тексту, без доказів його складення під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, що є грубим порушенням вимог Порядку №553.
Разом з тим, в порушення вимог додатку №2 до Наказу №240 в акті про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва від 30.08.2019 р. відсутня відмітка про відмову особи від його отримання.
Свідок ОСОБА_4 в суді першої інстанції пояснив, що 21.08.2019 р. в приміщенні Херсонської міської ради директору ТОВ «Завод «Мікрон» було вручено направлення на проведення позапланового заходу. На протязі тижня він дзвонив директору та запитував, коли буде надано можливість здійснити перевірку, однак конкретної відповіді не отримав. В подальшому на лист підприємства від 27.08.2019 р., в якому вказувалося на надання копій документів, згідно яких Управління має підстави провести перевірку, 28.08.2019 р. було направлено відповідь на електронну адресу з вимогою надати до 30.08.2019 р. проектну, технічну та правовстановлюючу документацію на об`єкт будівництва по вул. Чайковській, 236 , та забезпечити доступ на об`єкт у присутності уповноваженої особи. Так як 30.08.2019 р. жодних документів не було отримано, здійснено вихід за місцем розташування об`єкта. На об`єкт не пустив чоловік, який назвався охоронцем, сказав, що це розпорядження директора. За таких обставин було складено акт про недопущення посадових осіб на об`єкт будівництва. На запитання головуючого в чому виразився не допуск, зазначив - незабезпечення 30.08.2019 р. присутності уповноваженої особи ТОВ «Завод «Мікрон» під час проведення позапланового заходу, ненадання проектної, технічної та правовстановлюючої документації.
Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, який не взяв до уваги показання свідка ОСОБА_4 , оскільки свідок є посадовою особою органу, який проводив позаплановий захід та складав документи, на підставі яких прийнято рішення, що є предметом оскарження у даній справі; жодних доказів недопущення посадових осіб на об`єкт відповідачем не надано, незважаючи на наявність у посадових осіб визначеного п. 11 Порядку №553 права здійснення фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки; його пояснення в частині того, в чому виразився не допуск, суперечать змісту акту про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва від 30.08.2019 р., який ним же складено та підписано, в якому зазначено: «складено акт про те, що «ТОВ «Завод «Мікрон» не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на будівлі та споруди за адресою: м. Херсон, вул. Чайковська, 236 для проведення позапланової перевірки». При цьому, в акті не відображено про незабезпечення позивачем присутності уповноваженої особи товариства, ненадання проектної, технічної та правовстановлюючої документації на об`єкт; в акті про недопущення посадових осіб державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва від 30.08.2019 р. відсутня відмітка про відмову особи в отриманні акту.
Більш того, апеляційний суд зазначає, що в листі Управління від 28.08.2019 р. №827/01-21, яким від позивача вимагалося до 30.08.2019 р. надати проектну, технічну та правовстановлюючу документацію, також не зазначено конкретної дати проведення посадовими особами відповідача позапланового заходу, а лише вказано вимогу надання документів до 30.08.2019 р.
Між тим, згідно з вимогами Порядку №553, повноваження у посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо витребування від підприємств, установ, організації інформації та документів, необхідних для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, виникає з дня початку проведення позапланової перевірки, строк початку та закінчення якої визначається розпорядчими документами органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка розпочата після пред`явлення посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю службового посвідчення та надання направлення на її проведення суб`єкту містобудування і проведена у його присутності.
Отже, правильним є висновок суду першої інстанції що відповідачем не надано жодних доказів на підтвердження проведення позапланової перевірки на об`єкті ТОВ «Завод «Мікрон» за адресою: м. Херсон, вул. Чайковського, 236, чи недопущення посадових осіб Управління до цього об`єкта, а направлення листа від 28.08.2019 р. №827/01-27 з вимогою надати до Управління до 30.08.2019 р. проектну, технічну та правовстановлюючу документацію щодо цього об`єкта без дотримання визначеної Порядком №553 процедури допуску до її проведення, тобто, не під час здійснення позапланового заходу, є протиправним.
Також колегія суддів звертає увагу, що абз. 7 п. 12 Порядку №553 зобов`язує посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.
Доказів виконання цієї вимоги відповідачем не надано, а в судовому засіданні суду першої інстанції представник відповідача зазначив, що Управління не розміщує такої інформації на офіційному веб-сайті.
Пунктом 17 Порядку №553 передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.
Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку (п. 19 Порядку №553).
Згідно п. 20 Порядку №553 протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Пунктом 21 Порядку №553 визначено, що у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
Як вбачається з матеріалів справи, а саме акту про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва від 30.08.2019 р., припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 30.08.2019 р., протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 30.08.2019 р., вони були направлені ТОВ «Завод «Мікрон» поштою. Однак ні акт, ні припис, ні протокол не містять відмітки про відмову особи в їх отриманні та підписанні.
Вищевказані акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва від 30.08.2019 р., протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 30.09.2019 р. стали підставою для розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, за результатами розгляду якої начальником Управління Маршаком Р.М. 13.09.2019 р. прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №7/453/01-22.
Згідно вказаної постанови ТОВ «Завод «Мікрон» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та на нього накладено штраф у розмірі 60210 грн.
Пунктом 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 р. №208/94-ВР встановлено, що суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», врегульовано Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 р. №244 (далі - Порядок №244).
Відповідно до п. 2 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 р. №244 (далі - Порядок №244), справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», розглядаються такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: 1) виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; 2) структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; 3) Держархбудінспекцією. 
Накладати штраф від імені органів, визначених в абзацах другому-четвертому пункту 2, мають право: керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; керівники структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; головні інспектори будівельного нагляду.
Приписами п. 9 Порядку №244 встановлено, що про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. 
Згідно п. 10 Порядку №244 уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування.
У протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності зазначаються: дата і місце його складення; посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності; місце вчинення і суть правопорушення; нормативно-правовий акт, нормативний документ (акт), вимоги якого порушено; положення Закону, яке передбачає відповідальність за відповідне правопорушення; прізвища, адреси свідків (у разі наявності); пояснення суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності; інші відомості, що мають значення для вирішення справи (п. 12 Порядку №244).
Відповідно до п. 13 Порядку №244 протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).
Слід також зазначити, що у разі відмови суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому.
Суб`єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід`ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.
Згідно п. 14 Порядку №244 під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз`яснює суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов`язки, передбачені Законом та цим Порядком.
До протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності можуть додаватися оригінали або копії документів, фотоматеріали, які підтверджують факт вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винність суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.
Пунктом 15 Порядку №244 передбачено, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення.
Не допускається закреслення чи виправлення відомостей, що вносяться до протоколу, а також внесення додаткових записів після того, як протокол підписаний суб`єктом містобудування, щодо якого він складений.
Аналіз даних правових норм дає підстави для висновку, що одним із основним документом для розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є протокол, до змісту якого встановлюються чіткі вимоги. Зокрема, у разі відмови суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому. При цьому, до протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності можуть додаватися оригінали або копії документів, фотоматеріали, які підтверджують факт вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винність суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.
Як вбачається з матеріалів справи, 30.08.2019 р. заступником начальника Управління Срібним Р.Ю. складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності стосовно ТОВ «Завод «Мікрон», в якому зазначено, що виявлено порушення: «недопущення посадових осіб Управління до перевірки, що є порушенням п. 1 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пп. 1 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. №553».
При цьому, в протоколі відсутні відомості стосовно складання його в присутності уповноваженої чи посадової особи ТОВ «Завод «Мікрон», про роз`яснення суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його прав та обов`язків, передбачених Законом «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що є грубим порушенням п. п. 10, 13 Порядку №244.
Листом від 06.09.2019 р. №06/09-2019-1 ТОВ «Завод «Мікрон» повідомляло відповідача, що єдиним представником ТОВ «Завод «Мікрон», який має представляти інтереси підприємства без довіреності, є директор, робоче місце якого знаходиться в офісі, розташованому за юридичною адресою. Довіреностей на представництво інтересів підприємства за фактичним розташуванням потужностей ТОВ «Завод «Мікрон» (м. Херсон, вул. Чайковського, 236) не надавалося. Таким чином, з метою належного оформлення довіреності на представництво інтересів та направлення представника з довіреністю для участі у здійсненні заходів державного архітектурно-будівельного контролю підприємством за фактичним розташуванням потужностей в м. Херсоні, вказувало на необхідність звернення на юридичну адресу ТОВ «Завод «Мікрон» (Дніпропетровська область, м. Дніпро, просп. Мануйлівський, буд. 73, офіс 502) з приводу даного питання.
Крім того, в порушення вимог п. 13 Порядку №244 у протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 30.08.2019 р. відсутня відмітка про відмову особи від його підписання, що підтверджує доводи позивача про складання протоколу за його відсутності.
Згідно з п. п. 16-21 Порядку №244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.
Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.
Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.
Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.
Справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.
Доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.
Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує: 1) чи належить до її компетенції розгляд цієї справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності; 3) чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи; 4) чи витребувані необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.
Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Отже, відповідно до змісту вищевказаних положень Порядку №244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності може бути розглянута за відсутності суб`єкта містобудування чи його уповноваженого представника лише у випадку, коли такий суб`єкт був повідомлений про час і місце розгляду справи не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.
Відповідачем до суду не надано доказів повідомлення позивача про дату, час і місце розгляду справи про правопорушення в сфері містобудівної діяльності.
Єдиним документом, в якому зазначено дату, час і місце розгляду справи, є протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 30.08.2019 р. У ньому вказано, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 11 год. 00 хв. 13 вересня 2019 року у приміщенні Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради за адресою: вул. Перекопська, 166, м. Херсон.
Даний протокол разом з актом та приписом було направлено позивачу 02.09.2019 р. (номер відправлення 7300305303487) та отримано позивачем 24.09.2019 р., що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення та інформацією з веб-сайту ДП «Укрпошта» про відстеження рекомендованих листів.
Тобто, судом першої інстанції правильно враховано, що позивач дізнався про дату, час і місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності через 10 днів після її розгляду та винесення постанови.
Таким чином, станом на день розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та винесення оскаржуваної постанови - 13.09.2019 р., в Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради були відсутні відомості про отримання позивачем зазначеного повідомлення про час і місце розгляду справи та отримання відповідних матеріалів.
Отже, колегія суддів погоджується з тим, що розгляд начальником Управління 13.09.2019 р. зазначеної справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбулося з грубим порушенням права позивача на участь у розгляді справи та, відповідно, права надавати пояснення і докази та висловлювати свою позицію щодо інкримінованого правопорушення.
Як наслідок, позивача позбавлено прав, передбачених Конституцією України та Законом №3038-VІ, зокрема, бути присутнім під час розгляду справи, надавати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, мати професійну правову допомогу.
Приписами ч. 5 ст. 242 КАС України передбачено, що при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Аналогічна позиція щодо застосування норм права висловлена Верховним Судом в постановах від 21.11.2019 р. у справі №826/5857/16, від 14.11.2019 р. у справі №№822/680/16, від 27.02.2019 р. у справі №3210/3059/17, від 17.07.2019 р. у справі №822/714/16, від 08.08.2019 р. у справі №822/712/16.
Слід наголосити на тому, що частинами 1 та 2 статті 2 КАС України установлено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень збоку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до вимог ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Відповідач, який є суб`єктом владних повноважень, свою позицію не довів та не обґрунтував.
За таких обставин колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про наявність підстав для задоволення адміністративного позову ТОВ «Завод «Мікрон», оскільки відповідачем допущено грубі порушення встановленого порядку проведення перевірки, розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, складання розпорядчих документів, які не можуть вважатися формальними і це є підставою для визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 13.09.2019 р. №7/453/01-22.
Решта доводів апелянта висновків суду першої інстанції не спростовують.
Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).
Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Відтак, апеляційна скарга скаргу Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 292, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради залишити без задоволення, а рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 18 грудня 2019 року - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає відповідно до ч. 6 ст. 12, ст. 257 та ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя-доповідач                                        В.О.Скрипченко

Суддя                                                                                І.П.Косцова

Суддя                                                                                Ю.В. Осіпов