Ухвала 
 
28 травня 2020 року
м. Київ
 
справа № 761/8591/17
 
провадження № 61-4057св20
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротуна В. М. (суддя-доповідач), Бурлакова С. Ю., 
Червинської М. Є.,
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності, витребування транспортного засобу з чужого незаконного володіння, зобов`язання вчинити дії та відшкодування шкоди, завданої злочином, за касаційною скаргою представника ОСОБА_4 - ОСОБА_5 на ухвалу Київського апеляційного суду від 29 січня 2020 року,
 
ВСТАНОВИВ:
 
Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 02 липня 2019 року позовні вимоги задоволено частково.
 
Визнано за ОСОБА_1 право власності на транспортний засіб марки «Toyota», модель «Camry», 2015 року випуску, номер кузова НОМЕР_1 .
 
Визнано договір купівлі-продажу транспортного засобу № 8043 /2016/000266, укладений 30 липня 2016 року між ОСОБА_1 в особі ОСОБА_6 та ОСОБА_3 , а також видане на підставі нього свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 недійсними.
 
Витребувано з чужого незаконного володіння ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 транспортний засіб марки «Toyota», модель «Camry», 
2015 року випуску, номер кузова НОМЕР_1 .
 
Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на відшкодування моральної шкоди 7 000,00 грн.
 
Стягнуто з ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору по 2 344,95 грн з кожного.
 
Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору в сумі 3 944,95 грн.
 
У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
 
Не погоджуючись з рішенням Шевченківського районного суду міста Києва 
від 02 липня 2019 року ОСОБА_4 оскаржив його в апеляційному порядку.
 
У січні 2020 року ОСОБА_4 подав заяву про відмову від апеляційної скарги на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 02 липня 2019 року.
 
Ухвалою Київського апеляційного суду від 29 січня 2020 року заяву ОСОБА_4 про відмову від апеляційної скарги задоволено.
 
Прийнято відмову ОСОБА_4 від апеляційної скарги на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 02 липня 2019 року.
 
Апеляційне провадження закрито.
 
28 лютого 2020 року представник ОСОБА_4 - ОСОБА_5 через засоби поштового зв?язку подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить змінити мотивувальну частину ухвали Київського апеляційного суду від 29 січня 2020 року в частині наведення мотивів про відмову в повернення судового збору. Доповнити резолютивну частину ухвали Київського апеляційного суду від 29 січня 2020 року наступним пунктом, яким заяву 
ОСОБА_4 про повернення судового збору у сумі 12 952,28 грн за подання апеляційної скарги на рішення Шевченківського районного суду міста Києва 
від 02 липня 2019 року задовольнити та зобов?язати Державну казначейську службу України повернути ОСОБА_4 сплачений ним судовий збір у розмірі 12 952,28 грн, що внесений згідно квитанції від 08 серпня 2019 року, мотивуючи свої вимоги порушенням судом норм процесуального права.
 
Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.
 
Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. 
 
Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом. 
 
Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. 
Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України. 
 
Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України. 
 
Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п?яти суддів. 
 
Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду 
 
УХВАЛИВ:
 
Справу за позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності, витребування транспортного засобу з чужого незаконного володіння, зобов`язання вчинити дії та відшкодування шкоди, завданої злочином, за касаційною скаргою представника  ОСОБА_4 - ОСОБА_5 на ухвалу Київського апеляційного суду від 29 січня 2020 рокупризначити до судового розгляду колегією у складі п?яти суддів.
 
Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                                 В. М. Коротун

                                                                                       С. Ю. Бурлаков

                                                                                       М. Є. Червинська