ПОСТАНОВА
Іменем України

22 травня 2020 року 
Київ
справа №806/1231/17
адміністративне провадження №К/9901/20324/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду (далі - Суд):
cудді-доповідача - Радишевської О.Р.,
суддів - Кашпур О.В., Уханенко С.А.
розглянув у порядку письмового провадження як суд касаційної інстанції адміністративну справу №806/1231/17
за позовом Державної служби України з питань праці до Товариства з додатковою відповідальністю «Ремпобуттехніка» про застосування заходів реагування в сфері державного нагляду (контролю), провадження в якій відкрито
за касаційною скаргою Державної служби України з питань праці на ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 29 червня 2017 року, постановлену у складі головуючого судді Черняхович І.Е., та ухвалу Житомирського апеляційного адміністративного суду від 11 жовтня 2017 року, постановлену у складі: головуючого судді Мацького Є.М., суддів Шевчук С.М., Шидловського В.Б.,
УСТАНОВИВ:
І. Обставини справи
1. Державна служба України з питань праці в особі Управління Держпраці у Житомирській області (далі - позивач) звернулася до суду з позовом до Товариства з додатковою відповідальністю «Ремпобуттехніка» (далі - відповідач) із вимогою застосувати до останнього заходи реагування в сфері державного нагляду (контролю) шляхом зупинення робіт та експлуатації машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки: розподільчих електроустановок на напругу 0,23-0,4 кВ, що знаходяться на балансі підприємства; мереж живлення штепсельних розеток із заземлюючим контактом, що знаходяться на балансі підприємства, - до усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 14 квітня 2017 року №544/10-0018.
2. Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 04 травня 2017 року позовну заяву було залишено без руху. У вказаній ухвалі суд першої інстанції дійшов висновку про невідповідність позовної заяви вимогам частини третьої статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, чинній до 15 грудня 2017 року), оскільки позивач не приєднав до неї належних доказів надіслання рекомендованим листом із повідомленням про вручення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів.
3. Як зазначив суд першої інстанції, доказом, що дає змогу перевірити вміст поштового відправлення, є опис вкладення, який в матеріалах позовної заяви відсутній.
4. 22 травня 2017 року до Житомирського окружного адміністративного суду надійшла заява позивача про усунення недоліків, у якій позивач зазначив, що положення частини третьої статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, чинній до 15 грудня 2017 року) не висувають вимог щодо надсилання копії позовної заяви відповідачеві разом із описом вкладення.
5. Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 29 червня 2017 року, залишеною без змін ухвалою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 11 жовтня 2017 року, позовну заяву повернуто позивачеві.
6. Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції, з яким погодився суд апеляційної інстанції, дійшов висновку про невиконання позивачем вимог ухвали Житомирського окружного адміністративного суду від 04 травня 2017  року про залишення позовної заяви без руху.
ІI. Провадження в суді касаційної інстанції
7. Уважаючи судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій такими, що ухвалені з порушенням вимог процесуального закону, позивач подав касаційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 29 червня 2017 року та ухвалу Житомирського апеляційного адміністративного суду від 11 жовтня 2017 року, направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
8. На обґрунтування вимог касаційної скарги позивач зазначив, що вимога суду першої інстанції надати опис вкладення не відповідає положенням частини третьої статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, чинній до 15 грудня 2017 року) і Правилам надання послуг поштового зв`язку, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270, відповідно до яких доказом надіслання рекомендованим листом із повідомленням про вручення відповідачу копії позовної заяви є відповідна квитанція. Водночас з описом вкладення пересилаються поштові відправлення з оголошеною цінністю, а не рекомендовані поштові відправлення.
9. Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 31 жовтня 2017 року відкрито касаційне провадження за вказаною скаргою.
10. 15 грудня 2017 року, у зв`язку із початком роботи Верховного Суду, припинено процесуальну діяльність Вищого адміністративного суду України.
11. 12 лютого 2018 року касаційну скаргу передано для розгляду до Касаційного адміністративного суду в складі Верховного Суду.
12. За наслідками автоматизованого розподілу касаційну скаргу передано на розгляд колегії суддів: судді-доповідачу Бевзенку В.М., суддям Шарапі В.М., Данилевич Н.А. 
13. Розпорядженням заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду - від 28 квітня 2020 року, у зв`язку зі зміною спеціалізації та введенням до іншої судової палати судді-доповідача в цій справі, призначений повторний автоматизований розподіл указаної касаційної скарги.
14. За наслідками повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28 квітня 2020 року касаційну скаргу передано на розгляд колегії суддів: судді-доповідачу Радишевській О.Р., суддям Кашпур О.В., Шевцовій  Н.В.
15. Розпорядженням заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду - від 22 травня 2020 року, у зв`язку з перебуванням судді Шевцової Н.В. у відпустці, призначений повторний автоматизований розподіл у справі №806/1231/17.
16. За результатом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22 травня 2020 року справу передано для розгляду колегії суддів судді-доповідачу Радишевській О.Р., суддям Кашпур О.В., Уханенку С.А.
ІІІ. Джерела права й акти їхнього застосування
17. 08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ», яким до окремих положень Кодексу адміністративного судочинства України, у тому числі щодо меж касаційного перегляду, унесені зміни.
18. Водночас пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону від 15 січня 2020 року №460-IX передбачено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.
19. З урахуванням викладеного, розглядаючи цю справу, Суд керується положеннями Кодексу адміністративного судочинства України, що діяли до набрання чинності змін, унесених Законом України від 15 січня 2020 року №  460-IX.
20. Відповідно до частини третьої статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, чинній до 15 грудня 2017 року; далі - КАС України) суб`єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів.
21. Частиною першою статті 108 КАС України (у редакції, чинній до 15 грудня 2017 року) передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.
22. Відповідно до пункту 1 частини третьої статті 108 КАС України (у редакції, чинній до 15 грудня 2017 року) позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.
IV. Позиція Верховного Суду
23. Одним з основних принципів адміністративного судочинства є принцип змагальності, метою якого, у цьому випадку, є можливість ознайомлення відповідача зі змістом та підставами позову. Тому частина третя статті 106 КАС України (у редакції, чинній до 15 грудня 2017 року) вимагає від суб`єкта владних повноважень при поданні адміністративного позову додати до нього доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів.
24. Як зазначено у пункті 8 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених  постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009  року №270  (далі - Правила), оператори поштового зв`язку надають послуги з пересилання внутрішніх і міжнародних поштових відправлень, поштових переказів, зокрема, до внутрішніх поштових відправлень належать: листи - прості, рекомендовані, з оголошеною цінністю.
25. Пунктом 11 Правил визначено, що поштові відправлення залежно від технології приймання, обробки, перевезення, доставки/вручення поділяються на такі категорії: прості, рекомендовані, без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю.
26. Відповідно до пункту 19 Правил внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою. 
27. Тобто до інших видів листів крім листів із оголошеною цінністю опис вкладення не передбачений.
28. Із системного аналізу зазначених норм Правил, Суд робить висновок, що Кабінетом Міністрів України було передбачено категорії поштових відправлень - рекомендованих листів і листів з оголошеною цінністю.
29. У частині третій  статті 106 КАС України  (у редакції, чинній до 15 грудня 2017 року) законодавець чітко визначив категорію (рекомендований лист) поштового відправлення, якою суб`єкт владних повноважень має підтвердити надіслання відповідачу та третім особам позовної заяви та додатків до неї.
30. Ураховуючи, що з описом вкладення можуть бути лише листи з оголошеною цінністю, Суд дійшов висновку про невідповідність приписам чинного законодавства    рішень судів попередніх інстанцій щодо витребування у позивача опису вкладення з підписом працівника поштового зв`язку, оскільки цього не вимагає частина третя  статті 106 КАС України (у редакції, чинній до 15 грудня 2017 року).
31. Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного адміністративного суду у постанові від 20 червня 2018 року в справі №820/1186/17.
32. Щодо належного підтвердження виконання частини третьої  статті 106 КАС України (у редакції, чинній до 15 грудня 2017 року),  Суд звертає увагу на таке.
33. У пункті 2 Правил зазначено, зокрема, що розрахунковий документ - це документ встановленої відповідно до  Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.
34. Статтею 13 Закону України «Про поштовий зв`язок» від 04 жовтня 2001  року  №2759-III  передбачено що  в договорі про надання послуг поштового зв`язку, якщо він укладається у письмовій формі, та у квитанції, касовому чеку тощо, якщо договір укладається в усній формі, обов`язково зазначаються найменування оператора та об`єкта поштового зв`язку, які надають послуги, дата та вид послуги, її вартість. У договорі, стороною якого є національний оператор зв`язку, укладеному у будь-якій формі, має міститися попередження про недопущення пересилання письмової кореспонденції, виконаної і розтиражованої друкарським способом, без вихідних даних (тираж, назва друкарні, номер замовлення та інше). За недотримання цієї вимоги несе відповідальність оператор поштового зв`язку.
35. З аналізу наведених положень чинного законодавства випливає, що належним доказом надіслання суб`єктом владних повноважень позовної заяви з додатками відповідачу та третім особам є квитанція або касовий чек, в якому зазначено найменування    оператора    та об`єкта поштового зв`язку, які надають послуги,    дата    та    вид послуги, її вартість.
36. Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного адміністративного суду у постанові від 20  червня 2018 року в справі №820/1186/17.
37. Ураховуючи, що у частині третій статті 106 КАС України (у редакції, чинній до 15 грудня 2017 року) законодавець чітко визначив категорію (рекомендований лист) поштового відправлення, якою суб`єкт владних повноважень має підтвердити надіслання відповідачу та третім особам позовної заяви та додатків до неї, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність у позивача обов`язку надавати разом із квитанцією про відправлення поштової кореспонденції відповідачу також опис вкладення до вказаної кореспонденції, та дійшов помилкового висновку, що фіскальний чек не є належним доказом виконання ним вимог частини третьої статті 106 КАС України (у редакції, чинній до 15 грудня 2017 року).
38. Відповідно до  статті 242 КАС України (у редакції, чинній з 15 грудня 2017 року)  рішення суду має ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
39. Відповідно до частини першої статті 353 КАС України (у редакції, чинній до 08 лютого 2020 року) підставою для скасування ухвали судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі.
40. Беручи до уваги, що судами попередніх інстанцій були порушені вимоги процесуального права, що призвело до постановлення незаконних судових рішень, Суд дійшов висновку про необхідність скасування оскаржуваних судових рішень із направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду. 
VII. Судові витрати
41. Ураховуючи, що позивач був звільнений від сплати судового збору, а доказів понесення ним інших витрат, пов`язаних з розглядом справи в суді касаційної інстанції, в матеріалах справи відсутні судові витрати не розподіляються.
42. Керуючись пунктом 2 Розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №460-IX, статтями 3, 341, 345, 349, 353, 355, 356, 359 КАС України, Суд
ПОСТАНОВИВ:
43. Касаційну скаргу Державної служби України з питань праці задовольнити.
44. Ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 29 червня 2017 року та ухвалу Житомирського апеляційного адміністративного суду від 11 жовтня 2017 року в справі №806/1231/17 скасувати.
45. Справу №806/1231/17 направити до Житомирського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.
46. Судові витрати не розподіляються.
47. Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та не може бути оскаржена.
Суддя-доповідач:                                                                                О.Р. Радишевська
Судді:                                                                                                    О.В. Кашпур
                                                                                                    С.А. Уханенко