УХВАЛА

18 травня 2020 року 
Київ
справа №580/1673/19
адміністративне провадження №К/9901/11733/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Усенко Є.А.,
суддів: Ханової  Р.Ф.,  Гусака М.Б., 
розглянувши касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 15.08.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 17.03.2020 у справі за позовом Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області до Державного підприємства «Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України (№62)» про накладення арешту на кошти та інші цінності на банківських рахунках,
У С Т А Н О В И В :
24.04.2020 Головне управління Державної податкової служби у Черкаській області (правонаступник Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області) подало до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 15.08.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 17.03.2020.

За змістом статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України відкриття касаційного провадження обумовлено, зокрема, відповідністю касаційної скарги вимогам цього Кодексу щодо форми і змісту касаційної скарги.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху як така, що подана з порушенням пункту 4 частини другої, частини четвертої статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України: у касаційній скарзі не зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав), до касаційної скарги не додано документ про сплату судового збору.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України у касаційній скарзі зазначається підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

Відповідно до положень частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті (частина перша цієї статті стосується оскарження  рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції) є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.

Додаткові вимоги зазначені в пункті 4 частини другої статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України в залежності від підстави, з якої подається касаційна скарга.

В касаційній скарзі ГУ ДПС, обґрунтовуючи довід, що оскаржувані судові рішення ухвалені з порушенням норм матеріального права, посилається на інше застосування Верховним Судом в постанові від 28.02.2018 у справі № 813/2851/17 норм статті 96 Податкового кодексу України, ніж в оскаржуваних рішеннях.

Це однак, не означає, що касаційна скарга ГУ ДПС відповідає вимозі пункту 4 частини другої статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України.

Норму цього пункту слід розуміти так, що в касаційній скарзі повинно бути зазначено конкретну підставу для касаційного оскарження, перелік яких встановлено в частині четвертій статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України. В разі, коли підставою для касаційного оскарження є підстава, встановлена пунктом 1 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України, то в касаційній скарзі повинно бути вказано не тільки постанову Верховного Суду на висновок суду касаційної інстанції в якій є посилання в касаційній скарзі, але й обґрунтування доводу, що судове рішення не відповідає такому висновку.

Відповідно до частини четвертої статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України до касаційної скарги додаються документ про сплату судового збору, а також копії касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху як така, що подана без дотримання вимог статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки судовий збір сплачено у меншому розмірі, ніж визначено Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI.

Відповідно до підпункту 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI (у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) за подання касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, але не більше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 28.05.2019 відкрито провадження у цій адміністративній справі.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час подання позову) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" прожитковий мінімум на 01.01.2019 встановлено у розмірі 1921,00 грн.
Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою, або фізичною особою- підприємцем ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Отже, ставка судового збору за подання касаційної скарги на судові рішення у цій адміністративній справі становить 3 842,00 грн (1921,00 грн  х 200 %).

Відповідно до частини другої статті 332 КАСУ до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

02.04.2020 набув чинності Закон України від 30.03.2020 №540-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)", яким до окремих положень КАСУ внесені зміни.

Зокрема, розділ VI "Прикінцеві положення" доповнено пунктом 3 відповідно до якого строк, зокрема, встановлений статтею 169 КАСУ продовжується на строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Зважаючи на викладене, касаційна скарга залишається без руху та впродовж встановленого строку скаржник має право надати/надіслати суду касаційної інстанції документ про сплату судового збору у встановлених законом порядку та розмірі, а також зазначити підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

Керуючись статтею 332, пунктом 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд

У Х В А Л И В :

Касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 15.08.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 17.03.2020 залишити без руху. 

Встановити для усунення зазначених в ухвалі недоліків десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху з продовженням цього строку на строк дії карантину.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................
Є.А. Усенко
Р.Ф. Ханова 
 М.Б. Гусак ,
Судді Верховного Суду