Постанова
іменем України
06 травня 2020 року  
м. Київ
справа № 761/18642/19 
провадження № 51-6249км19
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого                                              ОСОБА_1 ,                             
суддів                                                           ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю: 
секретаря судового засідання              ОСОБА_4 ,
прокурора                                                  ОСОБА_5 ,
розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу адвоката ОСОБА_6 в інтересах ТОВ «Лізингова компанія «УКРПРОМБУДЛІЗИНГ» на ухвалу Київського апеляційного суду від 18 листопада 2019 року про повернення її апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 10 травня 2019 року.
Зміст оскарженого судового рішення і встановлені судами першої та апеляційної інстанцій обставини
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ухвалою від 10 травня 2019 року задовольнив клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_7 та постановив накластиарешт на перелічене в резолютивній частині цієї ухвали майно, яке належить ПрАТ «Метробуд» (код ЄДРПОУ 32961977) у кримінальному провадженні № 12018100100005143 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 Кримінального кодексу України (далі – КК).  
Не погоджуючись із таким рішенням місцевого суду,  представник ТОВ «Лізингова компанія «УКРПРОМБУДЛІЗИНГ» – адвокат ОСОБА_6 подала апеляційну скаргу, яку суддя-доповідач Київського апеляційного суду ухвалою
від 18 листопада 2019 року повернув на підставі п. 4 ч. 3 ст. 399 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК), оскільки скаргу подано після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку. 
Вимоги та узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу
У касаційній скарзі адвокат ОСОБА_6 , покликаючись на істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, просить скасувати ухвалу апеляційного суду і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції. Стверджує, що апеляційну скаргу було подано в межах строку  на апеляційне оскарження, а тому рішення суду про повернення скарги є незаконним. 
Позиції інших учасників судового провадження
На касаційну скаргу заперечень від учасників судового провадження не надходило.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 касаційну скаргу підтримала частково, просила скасувати рішення апеляційного суду з призначенням нового розгляду в суді апеляційної інстанції. 
Мотиви Суду
Згідно з вимогами ст. 433 КПК суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, а також правильність правової оцінки обставин і не має права досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, яких не було встановлено в оскарженому судовому рішенні, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу. Суд касаційної інстанції переглядає рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 438 КПК підставами для скасування або зміни судових рішень при розгляді справи в суді касаційної інстанції є:
1) істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (ст. 412 КПК);
2) неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (ст. 413 КПК);
3) невідповідність призначеного покарання ступеню тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого (ст. 414 КПК).
Частиною 1 ст. 412 згаданого Кодексу передбачено, що істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.
У пункті 4 ч. 3 ст. 399 КПК встановлено, що апеляційна скарга повертається, якщо подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
З матеріалів провадження видно, що суддя апеляційного суду повернув адвокату ОСОБА_6 її  апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 10 травня 2019 року, оскільки скаргу було подано  з пропуском строку, передбаченого п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК, і про поновлення цього строку у скарзі не йшлося.
Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 309 КПК під час досудового розслідування можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали слідчого судді про арешт майна або відмову в ньому. Таке рішення щодо арешту майна мають право оскаржити підозрюваний, обвинувачений та треті особи (ч. 7 ст. 173 КПК).
Процедура визначення строків для подання скарги має на меті забезпечити належне відправлення правосуддя і дотримання принципу правової визначеності.
Суворе дотримання строків у кримінальному процесі неможливе без чіткого знання правил їх обчислення. Для правильного обчислення строку важливого значення набувають приписи правових норм, які стосуються визначення початкового моменту перебігу строку, обставин, що впливають на його перебіг, і встановлення моменту його закінчення.
У частинах 2 та 3 ст. 395 КПК встановлено, що апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Згідно з висновком Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, який викладено у постанові від 04 листопада 2019 року у справі № 760/12179/16-к, якщо ухвалу слідчого судді постановлена без виклику особи, інтересів якої вона стосується та яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи має обчислюватися з дня отримання копії судового рішення, незалежно від наявності інших джерел інформування про прийняте рішення.
З матеріалів провадження вбачається, що ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 10 травня 2019 рокупро накладення арешту на майно постановлено без виклику власників чи представників ТОВ «Лізингова компанія «УКРПРОМБУДЛІЗИНГ», і будь-які дані про отримання ними копії цього судового рішення в період до подання апеляційної скарги в матеріалах провадження відсутні. 
У апеляційній скарзі представник, обґрунтовуючи дотримання строків на апеляційне оскарження, посилався на те, що зазначену ухвалу слідчого судді постановлено без виклику власників чи представників ТОВ «Лізингова компанія «УКРПРОМБУДЛІЗИНГ», копію цього судового рішення було ним отримано в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва26 вересня 2019 року.
Відповідно до ст. 116 КПК процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано на пошту…
Апеляційну скаргу на зазначене судове рішення було здано на пошту 30 вересня 2019 року (а. п. 216).
Усупереч вимогам статей 370, 419 КПК суд апеляційної інстанції зазначених доводів щодо дотримання строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді не перевірив, відповідних мотивів та висновків щодо цього не навів, тому його висновок про подання апеляційної скарги поза межами строку апеляційного оскарження є передчасним, оскільки не встановлено, що у період між датою отримання судового рішення відповідною особою, за відсутності якої таке рішення було ухвалене, й датою подання апеляційної скарги минув передбачений законом строк на апеляційне оскарження.
Таким чином, допущене апеляційним судом порушення вимог кримінального процесуального закону згідно з ч. 1 ст. 412 КПК є істотним, оскільки перешкодило ухваленню законного та обґрунтованого судового рішення. Тому ухвала апеляційного суду підлягає скасуванню з призначенням нового розгляду в суді апеляційної інстанції, під час якого слід врахувати викладене й ухвалити рішення, яке відповідатиме вимогам ст. 370 КПК.
Керуючись статтями 433, 434, 436, 438, 441, 442  КПК, Верховний Суд
ухвалив:
Касаційну скаргу адвоката ОСОБА_6 в інтересах ТОВ «Лізингова компанія «УКРПРОМБУДЛІЗИНГ» на ухвалу Київського апеляційного суду від 18 листопада 2019 року про повернення її апеляційної скарги задовольнити.
Ухвалу Київського апеляційного суду від 18 листопада 2019 року скасувати й призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
Постанова набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Судді:
 
ОСОБА_1                               ОСОБА_2                               ОСОБА_3