УХВАЛА

23 березня 2020 року 
Київ
справа №520/3077/19
адміністративне провадження №К/9901/7536/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Соколова В.М.,
суддів: Єресько Л.О.,  Загороднюка А.Г., 
перевіривши касаційну скаргу Міністерства оборони України на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 09 жовтня 2019 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 11 лютого 2020 року у справі №50/3077/19 за позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, Генерального штабу Збройних Сил України, Військової частини НОМЕР_1 про скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення суми,

УСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, у якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просив:
- скасувати пункт 2 Наказу Міністерства оборони України від 27 лютого2019 №39              КП «Про результати службового розслідування та притягнення до дисциплінарної відповідальності» в частині притягнення начальника складу пального та мастильних матеріалів військової частини НОМЕР_1 підполковника ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності - звільнення з військової служби за службовою невідповідністю;
- скасувати Наказ начальника Генерального штабу - Головнокомандувача Збройних Сил України від 22 березня 2019 року №121 в частині звільнення з військової служби у запас за пунктом «д» (через службову невідповідність) пункту другого частини п`ятої статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу» підполковника ОСОБА_1 - начальника складу пального та мастильних матеріалів 218 об`єднаного центру забезпечення Тилу Збройних Сил України (в/ч НОМЕР_1 );
- поновити ОСОБА_1 на військовій службі та посаді, яку він займав до реалізації Наказу Міністерства оборони України від 27 лютого 2019 року №39 КП «Про результати службового розслідування та притягнення до дисциплінарної відповідальності» та Наказу начальника Генерального штабу - Головнокомандувача Збройних Сил України №121 від 22 березня 2019 року;
- стягнути з Міністерства Оборони України на користь ОСОБА_1 невиплачений середній заробіток (грошове забезпечення із грошовими преміями та надбавками, передбаченими розділом XXXI Порядком виплати грошового забезпечення військовослужбовцям Збройних Сил України та деяким іншим особам, затвердженого Наказом міністерства оборони України №260 від 07 червня 2018 року та іншими нормативними актами) за весь час вимушеного прогулу.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 09 жовтня 2019 року, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від           11 лютого 2020 року, позов задоволено.
Не погоджуючись із вказаними судовими рішеннями першої та апеляційної інстанцій, Міністерство оборони України звернулося до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду з вказаною касаційною скаргою.
Відповідно до частини третьої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України) провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.
Відповідно до частини першої статті 334 КАС України за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.
Втім, у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити з таких підстав.
Пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України серед основних засад судочинства закріплює забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.
Наведеним конституційним положенням кореспондують приписи статті 14   Закону України «Про судоустрій і статус суддів» і статті 13 КАС України.
Згідно з частиною першою статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.
Водночас пунктом 2 частини п`ятої цієї ж норми процесуального закону обумовлено, що не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності, крім випадків, якщо:
а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики;
б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;
в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;
г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.
Своєю чергою, за змістом пункту 1 частини шостої статті 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є, зокрема, справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займають відповідальне та особливо відповідальне становище.
Посада публічної служби, яку обіймав позивач (підполковник – начальник складу пального та мастильних матеріалів 218 об`єднаного центру забезпечення Тилу Збройних Сил України (в/ч НОМЕР_1 ) та у зв`язку з проходженням служби на якій виник цей спір, не відноситься до категорії службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище у розумінні примітки до статті 50   Закону України «Про запобігання корупції». 
Згідно з останньою під службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, в цій статті розуміються, зокрема, військові посадові особи вищого офіцерського складу, якими в силу частини другої статті                   5 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» є військовослужбовці зі званнями: генерал-майор, контр-адмірал, генерал-лейтенант, віце-адмірал, генерал-полковник, адмірал, генерал армії України.
Аналіз доводів касаційної скарги у сукупності з відображеними в судових рішеннях судів першої й апеляційної інстанцій обставинами справи не дають підстав для висновку про наявність у даному випадку обставин, наведених у підпунктах «а»-«в» пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.
За такого правового врегулювання та обставин справи підстави для відкриття касаційного провадження відсутні.
На підставі викладеного, керуючись статтями 3, 333 КАС України, 

УХВАЛИВ:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Міністерства оборони України на рішення Харківського окружного адміністративного суду від               09 жовтня 2019 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 11 лютого 2020 року у справі №50/3077/19 за позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, Генерального штабу Збройних Сил України, Військової частини НОМЕР_1 про скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення суми.
Копію цієї ухвали разом із касаційною скаргою та доданими до неї матеріалами направити особі, яка її подала.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями є остаточною та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................
В.М. Соколов
Л.О. Єресько 
 А.Г. Загороднюк ,
Судді Верховного Суду