справа № 991/643/20
провадження №11-сс/991/261/20

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
АПЕЛЯЦІЙНА ПАЛАТА

У Х В А Л А

10 березня 2020 року                                                                         місто Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , 
при секретарі ОСОБА_4 ,
за участі особи, яка подала апеляційну скаргу – захисника ОСОБА_5 ,
прокурора ОСОБА_6 

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву захисника ОСОБА_5 про відвід колегії суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 ,-

в с т а н о в и л а:

В судовому засіданні 10 березня 2020 року захисник ОСОБА_5 подав заяву про відвід складу суду, яким розглядається його апеляційна скарга, подана в інтересах підозрюваної ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 23.01.2020р. про накладення арешту на майно.
В обґрунтування поданої заяви про відвід, посилаючись на прецедентну практику ЄСПЛ, захисник зазначив, що оскаржуваною ухвалою слідчого судді накладено арешт на майно підозрюваної ОСОБА_7 в межах кримінального провадження № 52017000000000361 від 01.06.2017 р., у якому детективи Національного антикорупційного бюро України також звертались до слідчих суддів Вищого антикорупційного суду з клопотаннями про обрання запобіжних заходів та заходів забезпечення кримінального провадження щодо інших підозрюваних, а саме, ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 . Враховуючи, що всі апеляційні скарги у даному кримінальному провадженні подані стороною захисту на рішення слідчих суддів, постановлені за результатами розгляду таких клопотань, вже розглянуті або знаходяться на розгляді колегії суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , на думку захисника ОСОБА_5 , дана колегія суддів вже висловила свою позицію стосовно обґрунтованості підозри та встановлення певних фактичних обставин у цьому кримінальному провадженні. Посилаючись на викладене, захисник вважає, що у межах кримінального провадження № 52017000000000361 колегія суддів у вказаному складі прийняла правову позицію сторони обвинувачення, а тому не може бути об`єктивною при розгляді, зокрема, апеляційної скарги, поданої в інтересах підозрюваної ОСОБА_7 , що, на його думку, свідчить про наявність підстав, які викликають обґрунтовані сумніви у неупередженості даної колегії.
Крім того, захисник зазначив про порушення принципу вірогідності при здійсненні розподілу апеляційних скарг, поданих в межах цього кримінального провадження. 
Заслухавши позицію особи, якою подано заяву про відвід, думку прокурора, який заперечував проти її задоволення посилаючись на безпідставність поданої заяви, колегія суддів зазначає наступне. 
Обставини, що виключають участь судді у кримінальному провадженні, визначені статтею 75 КПК України. 
Зокрема, пунктом 4 частини 1 статті 75 КПК України визначено, що суддя не може брати участі у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості. 
Саме на цю підставу посилається ОСОБА_5 у заяві про відвід. 
Оскільки кримінальне процесуальне законодавство України висуває загальні вимоги до вмотивованості відводу, суд звертається до інших джерел права, які визнані в Україні, для більш детального аналізу. 
Так, відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди [України] застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права. Це положення узгоджується зі статтею 9 Конституції України, що встановлює примат (пріоритет) міжнародного права в Україні.
Суд керується сталою практикою ЄСПЛ в оцінці вмотивованості відводу, зокрема критеріями, що були висвітлені у справі «Мироненко і Мартенко проти України».
Зокрема, ЄСПЛ вказав, що для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, наявність безсторонності має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, і у цьому зв`язку навіть видимі ознаки можуть мати певне значення.
В даному випадку підставою для відводу складу суду стала суб`єктивна думка захисника щодо упередженості колегії суддів при розгляді апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 23.01.2020 р. через прийняття рішень цією ж колегією суддів в інших апеляційних провадженнях стосовно інших підозрюваних у кримінальному провадженні №52017000000000361 від 01.06.2017 р. 
Втім, заявником не наведено жодних конкретних обставин, які б свідчили про упередженість складу суду саме у даному апеляційному провадженні. 
Колегія суддів також зазначає, що незгода захисника з процесуальними рішеннями, постановленими стосовно інших підозрюваних у кримінальному провадженні №52017000000000361, не може вважатися обставиною, що викликає сумнів у неупередженості судді в розумінні статті 75 КПК України.
Що стосується доводів захисника про порушення принципу вірогідності при здійсненні розподілу апеляційних скарг у даному кримінальному провадженні тому ж складу суду, колегія суддів зазначає, що порядок здійснення авторозподілу врегульований Засадами використання автоматизованої системи документообігу в Апеляційній палаті Вищого антикорупційного суду, затвердженими рішенням зборів суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 03.09.2019 р. № 5. 
Зокрема, відповідно до п. 4.1 розділу 4 цих Засад, раніше визначеному в судовій справі головуючому судді (судді-доповідачу) передаються апеляційні скарги на ухвали слідчих суддів, які надійшли до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у межах одного кримінального провадження (за номером ЄРДР) або відносно однієї і тієї ж особи (підозрюваного, обвинуваченого).
Таким чином, порушення при здійсненні розподілу апеляційних скарг, поданих у межах кримінального провадження № 52017000000000361 від 01.06.2017 р., раніше визначеному складу суду - відсутні. 
Отже, колегія суддів приходить до висновку, що відсутні обставини, які б дозволяли піддати сумніву безсторонність суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 при розгляді апеляційної скарги захисника ОСОБА_5 . 
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 75, 80, 81 КПК України, колегія суддів, -

п о с т а н о в и л а:

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_5 про відвід суддям Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 – відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя                                                                               ОСОБА_1 

судді                                 ОСОБА_2 

ОСОБА_3