Справа № 991/3440/20
Провадження1-кс/991/3543/20

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 квітня 2020 року м.Київ 

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Києві клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_4 , погоджене прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 52016000000000380 від 20.10.2016 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України,
ВСТАНОВИВ:
До Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання старшого детектива Національного бюро Четвертого відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ) ОСОБА_4 , погоджене прокурором другого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП) ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у рамках кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 52016000000000380 від 20.10.2016.
Клопотання мотивоване тим, що 04.03.2020 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України, а саме у організації зловживання службовою особою службовим становищем, з метою одержання неправомірної вигоди для юридичної особи, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом інтересам юридичної особи, вчиненим за попередньою змовою групою осіб.
Крім того, у клопотанні зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки підозрювана ОСОБА_5 переховується від органів досудового розслідування та суду, у зв`язку із чим оголошено її міжнародний розшук, відповідні матеріали спрямовані і доставлені до Департаменту міжнародного поліцейського співробітництва Національної поліції України для організації розшуку підозрюваної з використанням каналів та можливостей Інтерполу та відомості про це внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
За такого, у клопотанні детектив просить обрати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначити їй заставу в розмірі 47 573 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 99 998 446, 00 грн., з покладенням на підозрювану, у разі внесення застави, обов`язків, передбачених п. 2-4, п. 8, п. 9 ч. 5 ст. 194 КПК України.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав дане клопотання частково, просив лише обрати до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в іншій частині клопотання не підтримав.
Вивчивши клопотання, додані до нього матеріали, заслухавши позицію прокурора, слідчий суддя дійшов до висновку, що вказане клопотання підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 196 КПК України, в ухвалі про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому підозрюється, обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.
Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , являючись з 07.02.2013 року представником за довіреністю ОСОБА_6 , після обрання останнього 26.10.2014 року на посаду народного депутата України восьмого скликання, за поданням ОСОБА_6 , № 42-03/15 від 24.03.2015 року була призначена його помічником - консультантом як народного депутата України за строковим трудовим договором.
У невстановлений досудовим слідством час, але не пізніше 31 січня 2015 року, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, породжений корисливим мотивом, направлений на отримання неправомірної вигоди для юридичної особи, шляхом отримання впливу на господарську діяльність Публічного акціонерного товариства «Одеський припортовий завод» (далі - АТ «ОПЗ») та подальшого укладення угод про реалізацію його продукції за цінами нижчими за ринкові через афілійований з нею суб`єкт господарювання - компанію Newscope estates limited, який не мав відповідної матеріально-технічної бази, кадрових та фінансових ресурсів, ділової репутації, тривалих і міцних зв`язків на глобальних ринках хімічних добрив необхідних для здійснення господарської діяльності, з метою отримання неправомірної вигоди для даного суб`єкту господарювання у вигляді різниці між вартістю реалізованої продукції АТ «ОПЗ» на користь нього та ринковою ціною за якою вона у подальшому була реалізована суб`єктам господарювання реального сектору економіки.
З метою реалізації вищевказаного злочинного умислу, ОСОБА_5 , перебуваючи у довірчих відносинах з ОСОБА_6 , розуміючи, що отримання впливу на господарську діяльність АТ «ОПЗ» без допомоги його посадових осіб, представників влади та власника контрольного пакету акцій не можливе, у невстановлений досудовим слідством час, але не пізніше 31 січня 2015 року, звернулася до ОСОБА_6 з пропозицією сприяти в отриманні впливу на господарську діяльність АТ «ОПЗ» в частині реалізації продукції підприємства.
Погодившись на вказану пропозицію, на виконання домовленості з ОСОБА_5 , у невстановлений досудовим слідством час, але не пізніше 19 березня 2015 року, ОСОБА_6 звернувся до народного депутата України, першого заступника голови фракції «Блок Петра Порошенка» ОСОБА_7 , з пропозицією впливу на Голову правління - директора АТ «ОПЗ» ОСОБА_8 щодо питання призначення ОСОБА_5 на керівну посаду у АТ «ОПЗ» та подальшої реалізації продукції АТ «ОПЗ» через суб`єкти господарювання представлені ОСОБА_5 .
У невстановлений досудовим слідством час, але не пізніше 19 березня 2015 року, перебуваючи у власному офісі за адресою: м. Київ, вул. Жилянська, 75, у ході обговорення з ОСОБА_8 процесу реалізації продукції АТ «ОПЗ», ОСОБА_6 , відрекомендував йому ОСОБА_5 , як особу, яка представляє компанії, що можуть купувати продукцію АТ «ОПЗ» та яка розглядається до призначення на посаду в АТ «ОПЗ».
У цей же період, ОСОБА_5 продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, не маючи досвіду роботи у сфері мінеральних добрив, у невстановленому досудовим слідством місці та у невстановлений час, але не пізніше 23.03.2015, узгодила з ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який здійснював міжнародну підприємницьку діяльність з оптової торгівлі продуктами хімічної промисловості та являвся бенефіціарним власником компанії Newscope estates limited, що зареєстрована під номером 06972286, за адресою: 483 Green Lanes, Palmers Green, London, England, N13 4BS, організацію схеми з реалізації продукції АТ «ОПЗ», яка полягала у продажу продукції АТ «ОПЗ» на користь компанії Newscope estates limited за заниженими цінами, яка у свою чергу реалізовувала придбану продукцію відомим підприємствам-учасникам світового ринку хімічної продукції, які були контрагентами АТ «ОПЗ» за довго до появи компанії Newscope estates limited, за дійсними ринковими цінами.
Діючи на виконання узгодженого з ОСОБА_9 плану, ОСОБА_5 19 березня 2015 року прибувши до АТ «ОПЗ», була представлена ОСОБА_8 , заступнику директора із соціальних та зовнішньо-економічних питань АТ «ОПЗ» ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , як представник компанії Newscope estates limited, яка буде реалізовувати продукцію АТ «ОПЗ». В подальшому познайомившись з головним спеціалістом - начальником відділу експортних поставок та збуту ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_5 запропонувала їм вищевказаний злочинний план, на що останні, усвідомлюючи протиправний характер її та своїх дій, а також розуміючи негативні наслідки для АТ «ОПЗ» в результаті продажу його продукції за заниженими цінами на користь іноземної компанії, переслідуючи мету одержання неправомірної вигоди юридичною особою, погодилися на реалізацію злочинного плану, вступивши таким чином у попередню злочинну змову.
Після цього, у період з 19 по 26 березня 2015 року, більш точний час досудовим слідством не встановлений, на АТ «ОПЗ» відбулась нарада за участі ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_5 , на якій остання запропонувала укласти між АТ «ОПЗ» та компанією Newscope Estates Limited договори щодо постачання на користь останньої виготовленого АТ «ОПЗ» карбаміду марки «Б» та аміаку безводного. При цьому, ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , знаючи, що компанія Newscope Estates Limited є маловідомою на ринку карбаміду та раніше не виступала контрагентом АТ «ОПЗ», погодилися з пропозицією ОСОБА_5 . Отримавши згоду службових осіб АТ «ОПЗ», ОСОБА_5 представила ОСОБА_11 ОСОБА_9 , як особу, яка має контролювати всі питання пов`язані з діяльністю компанії Newscope Estates Limited.
З цього моменту, з метою реалізації злочинного плану, направленого на одержання неправомірної вигоди для юридичної особи шляхом зловживання службовими особами АТ «ОПЗ» своїм службовим становищем, між його виконавцями розподіллено злочинні ролі, згідно яких ОСОБА_5 , розробивши вищевказаний злочинний план, являючись організатором вчинення злочину, взяла на себе виконання наступних дій:
- здійснювати загальну координацію дій та зв`язок між посадовими особами АТ «ОПЗ» та компанії Newscope Estates Limited;
- здійснювати дії направлені на своє подальше призначення до складу органу правління АТ «ОПЗ» з метою підтримки у вирішенні проблемних питань (у разі їх виникнення) щодо взаємовідносин АТ «ОПЗ» з компанією Newscope Estates Limited;
- формувати ціни продукції АТ «ОПЗ» для реалізації на користь компанії Newscope Estates Limited на рівні нижчому ніж ціни на світовому ринку, для чого нею було залучено ОСОБА_10 та ОСОБА_11 .
В результаті злочинних дій групи осіб, до складу якої входить ОСОБА_5 , у період з березня по грудень 2015 року, карбамід в обсязі 293 726,146 т AT «ОПЗ» реалізовувався на користь компанії Newscope Estates Limited за контрактами №1K-NSC-2015 від 26.03.2015, №3K-NSC-2015 від 17.06.2015, №4K-NSC-2015 від 13.07.2015, №5K-NSC-2015 від 07.09.2015, №6K-NSC-2015 від 11.09.2015, №7K-NSC-2015 від 29.09.2015 по цінах нижче ніж середні ринкові на світовому ринку на суму 2 872 377 доларів США, в результаті чого АТ «ОПЗ» недоотримало дохід в сумі 2 872 377доларів США, тобто за курсом Національного банку України на дати укладення відповідних угод - 63 055 664 грн.
В результаті злочинних дій групи осіб, до складу якої входить ОСОБА_9 , у період з червня по жовтень 2015 року, аміак в обсязі 100 500 т AT «ОПЗ» реалізовувався на користь компанії Newscope Estates Limited за контрактами №1A-NSC-2015 від 26.03.2015, №2A-NSC-2015 від 03.06.2015, №3A-NSC-2015 від 17.06.2015, №4A-NSC-2015 від 13.07.2015, №5A-NSC-2015 від 11.09.2015, №6A-NSC-2015 від 29.09.2015 по цінах нижче ніж середні ринкові на світовому ринку на суму 1 155 500 доларів США, в результаті чого АТ «ОПЗ» недоотримало дохід в сумі 1 155 500 доларів США, тобто за курсом Національного банку України на дати укладення відповідних угод 30 158 190 грн.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у тому, що вона, діючи за попередньою змовою групою осіб, у період з березня по грудень 2015 року, організувала зловживання службовими особами АТ «ОПЗ» ОСОБА_10 та ОСОБА_11 своїм службовим становищем всупереч інтересам служби, з метою одержання неправомірної вигоди для компанії Newscope estates limited, яка полягала у отриманні нею коштів у вигляді різниці між ринковою вартістю продукції АТ «ОПЗ» та заниженою вартістю цієї продукції, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом інтересам юридичної особи - Публічного акціонерного товариства «Одеський припортовий завод» у вигляді недоотриманого доходу (упущеної вигоди) на суму 93 213 854 грн., тобто у вчиненні тяжкого корупційного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України.

Щодо набуття ОСОБА_5 статусу підозрюваної.
Повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні нею кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України, було складено старшим детективом Національного бюро Четвертого відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів НАБУ ОСОБА_4 , погоджене прокурором Другого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді САП ОСОБА_12 , 04.03.2020 року.
Як вбачається зі службової записки детектива НАБУ ОСОБА_13 , 04.03.2020 року за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , її матері - ОСОБА_14 , яка також проживає за вказаною адресою, було надано повідомлення про підозру, пам`ятку про права та обов`язки підозрюваного, повістки про виклик ОСОБА_5 на 10.03.2020, 12.03.2020, 16.03.2020 з роз`ясненням змісту та значення вказаних документів. Однак, ОСОБА_15 від отримання вказаних документів для передачі їх ОСОБА_5 відмовилась у категоричній формі. При цьому, у вищевказаній квартирі двері ніхто не відчинив.
Відповідно до накладних за № 0303100614718 та № 0303100614700, 05.03.2020 року повідомлення про підозру, пам`ятка про процесуальні права та обов`язки підозрюваного та повістка про виклик була відправлена ОСОБА_5 поштовим відправленням за адресами: АДРЕСА_2 та АДРЕСА_1 .
Окрім того, як вбачається із відповідної відмітки на копії супровідного листа (№ 175 від 10.03.2020), повідомлення про підозру ОСОБА_5 , пам`ятку про процесуальні права та обов`язки підозрюваного та повістки про виклик вручено Житлово-експлуатаційній дільниці «Липкижитлосервіс» Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» за адресою: м. Київ, пров. Микільський, 9.
Відповідно до ч. 1 ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
За ст. 111 КПК України, повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію.
Повідомлення учасників кримінального провадження з приводу вчинення процесуальних дій здійснюється у випадку, якщо участь цих осіб у таких діях не є обов`язковою.
Повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.
Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 135 КПК України, особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.
У разі тимчасової відсутності особи за місцем проживання повістка для передачі їй вручається під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи.
Як вбачається із відповіді на запит, наданої Відділом обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київській області, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 10.02.2009 року зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .
Відповідно до витягу із Інтегрованої інформаційно-пошукової системи Міністерства внутрішніх справ України «АРМОР», її місцем реєстрації є АДРЕСА_2 , а місцем проживання - АДРЕСА_1 .
Оскільки, повідомлення про підозру ОСОБА_5 , яка була тимчасово відсутня за місцем свого проживання, в день його складання вручалось дорослому члену сім`ї ОСОБА_5 - її матері ОСОБА_15 , наступного дня відправлено поштовим відправленням на адресу реєстрації та останнього відомого місця проживання особи, було вручено житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання ОСОБА_5 , то стороною обвинувачення дотримано норм Кримінального процесуального кодексу України щодо вручення повідомлення про підозру, а за такого, 04.03.2020 року ОСОБА_5 набула статусу підозрюваної.

Щодо обґрунтованості підозри.
Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).
Слідчий суддя, при постановлені ухвали, керується висновками ЄСПЛ. Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення. 
При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
За такого, існує обґрунтована підозра вважати, що підозрюваною ОСОБА_5 вчинено кримінальне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України. 
Вказане підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема, протоколом обшуку від 02.02.2016 (а.с. 25-26); протоколом огляду від 02.02.2016 (а.с. 27-41); протоколом огляду від 10.04.2017 (а.с. 61-69); Розпорядженням Кабінету міністрів України № 542 від 14.04.2015 (а.с. 88-92); пояснювальною запискою (а.с. 93-102); довідкою про фінансово-господарський стан АТ «ОПЗ» (а.с. 102-103); Статутом АТ «ОПЗ» (а.с. 104-115); довідкою (а.с. 116-117); витягом, розпорядженнями, Наказом (а.с.117-119); завданнями (а.с.120); довідками (а.с.121-122); протоколом огляду від 13.11.2018 з додатками (а.с. 124-132); протоколом огляду від 01.11.2016 (а.с. 132-133); протоколом огляду від 26.05.2107 (а.с. 133-136); контрактами з додатками (а.с. 137-210); висновком експерта (а.с. 211-216); висновком експерта (а.с. 218-229).
Таким чином, наявні в матеріалах, доданих до клопотання, докази є достатніми для висновку, що обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України, відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».

Ризики, заявлені стороною обвинувачення, та їх обґрунтованість.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Ризик переховування від органів досудового розслідування та суду слідчий суддя оцінює в світлі обставин цього кримінального провадження та особистої ситуації (обставин) підозрюваної ОСОБА_5 (фактичних даних, які можуть свідчити про особливості характеру та моральні принципи, сімейний стан, освіту, роботу, місце проживання, засоби до існування).
Так, слідчим суддею встановлено, що у випадку засудження ОСОБА_5 за вчинення інкримінованого їй тяжкого корупційного кримінального правопорушення, до неї може бути застосовано покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років без права на звільнення від кримінальної відповідальності, призначення більш м`якого покарання, ніж передбачено законом, або звільнення від відбування покарання з випробуванням.
Крім того, одночасно з направленням поштою та врученням житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання та реєстрації ОСОБА_5 повідомлення про підозру останній, її було викликано для участі у слідчих діях на 10.03.2020, 12.03.2020, 16.03.2020, 19.03.2020 та 24.03.2020, але у ці дати у вказаний в повістках час підозрювана ОСОБА_5 на виклик не прибула та не повідомила про причини свого не прибуття. 
Поряд з цим, досудовим розслідуванням встановлено, що підозрювана ОСОБА_5 18.10.2019 перетнула державний кордон України в пункті пропуску «Маяки-Удобне» в напрямку Молдови та згідно наявної інформації, того ж дня, з міжнародного аеропорту м. Кишинів вилетіла рейсом OS-656 до м. Відень (Австрія). Після цього, користуючись належними їй паспортами громадянина України для виїзду за кордон, до України не поверталася.
Таким чином, слідчий суддя дійшов до висновку, що підозрювана ОСОБА_5 переховується від органів досудового розслідування та/або суду.
При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).
Відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.
За таких обставин, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Крім того, враховуючи, що у ОСОБА_5 наявні відповідні організаційні можливості, особисті та ділові зв`язки з суб`єктами, уповноваженими на виконання функцій держави та місцевого самоврядування, у тому числі з народними депутатами України, слідчий суддя дійшов висновку, що зазначені можливості та зв`язки підозрювана може використати для того, щоб уникнути кримінальної відповідальності, знищити, приховати або спотворити речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин правопорушення, та перешкоджати кримінальному провадженню будь-яким іншим чином.

Щодо наявності підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу. 
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.
Виходячи з положень п.п. 3), 4) ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано, зокрема, до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину; до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Запобігти вказаними ризикам, шляхом обрання більш м`якого запобіжного заходу, не можливо, оскільки, підозрювана тривалий час перебуває за межами України, а тому інші запобіжні заходи не забезпечать її належну процесуальну поведінку, виконання нею процесуальних обов`язків підозрюваного і не зменшать ризиків впливати на свідків у кримінальному провадженні, знищити, приховувати або спотворити речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, та перешкоджати кримінальному провадженню будь-яким іншим чином.

Щодо наявності підстав для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за відсутності підозрюваного.
Згідно ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
Аналіз положень вказаної статті дає підстави зробити висновок, що у разі оголошення підозрюваного в міжнародний розшук, остаточно питання про обрання запобіжного заходу підозрюваному вирішується після його затримання та доставки до суду, а за такого, строк дії ухвали про обрання запобіжного заходу у виді триманні під вартою підозрюваному, якого оголошено в міжнародний розшук, триває до його затримання та доставки до суду і не обмежується строком встановленим ч. 1 ст. 197 КПК України (шістдесят днів).
Досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до даних Інтегрованої міжвідомчої інформаційно-телекомунікаційної системи щодо контролю осіб, транспортних засобів та вантажів, які перетинають державний кордон «Аркан», ОСОБА_5 18.10.2019 перетнула державний кордон України в пункті пропуску «Маяки-Удобне» в напрямку Молдови та згідно наявної інформації, того ж дня, з міжнародного аеропорту м. Кишинів вилетіла рейсом OS-656 до м. Відень (Австрія). Після цього, користуючись належними їй паспортами громадянина України для виїзду за кордон, до України не поверталася.
Відповідно до ч. 1 ст. 281 КПК України, якщо під час досудового розслідування місцезнаходження підозрюваного невідоме або особа перебуває за межами України та не з`являється без поважних причин на виклик слідчого, прокурора за умови його належного повідомлення про такий виклик, то слідчий, прокурор оголошує його розшук.
У зв`язку із неможливістю встановити місце перебування ОСОБА_5 , а також враховуючи, що досудовим розслідуванням було встановлено можливість перебування підозрюваної у інших країнах світу, постановою детектива НАБУ ОСОБА_4 від 27.03.2020 (а.с. 231-232) оголошено міжнародний розшук підозрюваної ОСОБА_5 , відповідні матеріали спрямовані і доставлені до Департаменту міжнародного поліцейського співробітництва Національної поліції України (а.с. 233) для організації розшуку підозрюваної з використанням каналів та можливостей Інтерполу та відомості про це внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Так, винесена слідчим або прокурором на підставі ст. 281 КПК України постанова про оголошення розшуку підозрюваного у подальшому є підставою для здійснення оперативним підрозділом, якому доручено здійснювати розшук підозрюваного, усіх необхідних розшукових заходів, зокрема, таких видів розшуку: державного, міждержавного, міжнародного, тобто оголошення розшуку підозрюваного на підставі ст. 281 КПК України не має будь-якого обмеження за територією в межах держави або за межами України. Слідчий вправі здійснювати дії з розшуку підозрюваних осіб як в системі організації Інтерпол так і поза нею.
За змістом ст. 2 Статуту Міжнародної організації кримінальної поліції Інтерполу, вказана організація здійснює взаємодію всіх органів кримінальної поліції . Тобто, наявність або відсутність у вказаній організації відомостей про розшук певної особи, ще не свідчить, що особа не перебуває в міжнародному розшуку, оскільки компетентні органи країни мають можливість звертатись напряму до інших країн відповідно до міжнародних угод.
Міжнародна організація кримінальної поліції - Інтерпол лише дає змогу ефективно супроводжувати процес міжнародного розшуку та здійснювати криміналістичне, інформаційне, аналітичне, організаційне, методичне забезпечення такої діяльності.
Відсутність інформації в організації Інтерпол про розшук певної особи не свідчить про відсутність її міжнародного розшуку, оскільки наявність/відсутність такої інформації не є обов`язковою умовою міжнародного розшуку особи.
Так як детективом винесено постанову про міжнародний розшук підозрюваної ОСОБА_5 та вчинено необхідні дії для проведення такого розшуку (відповідні матеріали спрямовано і доставлено до Департаменту міжнародного поліцейського співробітництва Національної поліції України для організації розшуку підозрюваного з використанням каналів та можливостей Інтерполу), то можна зробити висновок, що ОСОБА_5 перебуває у міжнародному розшуку.
Оскільки, зазначені у клопотанні обставини та додані до нього докази, свідчать про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України, про наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені пунктами 1-4 ч. 1 ст. 177 КПК України, про недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вказаним ризикам, а також про те, що оголошено міжнародний розшук підозрюваної ОСОБА_5 , то слідчий суддя дійшов до висновку про наявність підстав для обрання до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. 
Крім того, зважаючи, що прокурор не підтримав клопотання у частині визначення підозрюваній ОСОБА_5 застави з покладенням на неї, у разі її внесення, обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, враховуючи, що дане питання повинно вирішуватися під час розгляду клопотання саме про застосування запобіжного заходу, то при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу до підозрюваної, слідчим суддею дане питання не вирішується.
За такого, клопотання детектива підлягає частковому задоволенню.
На підставі вищевикладеного та керуючись ч. 5 ст. 9, статтями 177, 183, 184, 193-194, 196, 369-372 КПК України, слідчий суддя 
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити частково.
Обрати підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованій за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Після затримання підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , і не пізніше ніж через 48 годин з часу її доставки до місця кримінального провадження розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.
В задоволені решти клопотання відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним, який тримається під вартою, в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_1