ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ 
ГОСПОДАРСЬКИЙ  СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.05.2020 року          м.Дніпро         Справа №  904/3977/19
             Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючого судді Кузнецова В.О.,                    
суддів Коваль Л.А., Чередка А.Є.
секретар судового засідання Крицька Я.Б.
           розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги  акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" та державного підприємства "Сетам" на рішення господарського суду Дніпропетровської області від 26.12.2019 (повне рішення складено 03.01.2020, суддя Крижний О.М.) у справі 
за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Перспектива Інвестмент", м. Дніпро
до відповідача-1: приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченка Андрія Сергійовича, м. Дніпро
до відповідача-2: державного підприємства "Сетам", м. Київ
третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача-1 ОСОБА_1 , м. Дніпро
третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача-1 акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк", м. Київ 
про визнання електронних торгів недійсними   
ВСТАНОВИВ:
                І. Короткий зміст і підстави позовних вимог та зустрічних позовних вимог
          Товариство з обмеженою відповідальністю "Перспектива Інвестмент" звернулося до господарського суду Дніпропетровської області із позовом, у якому просить: визнати недійсними результати електронних торгів з реалізації арештованого майна по лоту №361142 (іпотека. Квартира в житловому комплексі "Амфітеатр" містобудівного ансамблю "Крутогірний" загальною площею 210,6 кв.м. за адресою: м.Дніпро, вул.В.Вернадського, 35 Т, кв. 36а) оформлені протоколом № 423724 від 05.08.2019; визнати недійсним акт про реалізацію предмета іпотеки від 20.08.2019 в рамках виконавчого провадження ВП №57565718.
          Позовні вимоги мотивовані тим, що 31.10.2018 на підставі наказу господарського суду Дніпропетровської області №904/7195/17 від 10.08.2018 про стягнення з товариства з обмеженою відповідальністю "Перспектива Інвестмент" на користь публічного акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" заборгованості, приватним виконавцем виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченко Андрієм Сергійовичем відкрито виконавче провадження № 57565718. 
           05.08.2019 Державним підприємством "Сетам" було сформовано протокол проведення електронних торгів №423724, після чого приватним виконавцем було складено акт про реалізацію майна від 20.08.2019 в рамках виконавчого провадження №57565718. 
          Позивач вважає, що вказані торги проведені з грубим порушенням вимог Закону України "Про виконавче провадження", наказу Міністерства юстиції України від 02.04.2012 №512/5 "Про затвердження інструкції з організації примусового виконання рішень" та наказу Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5 "Про затвердження Порядку реалізації арештованого майна". Позивач зазначає, що 28.08.2019 Господарським судом Дніпропетровської області частково задоволено скаргу позивача та визнано протиправними дії приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченко Андрія Сергійовича щодо передачі на реалізацію майна ТОВ "Перспектива Інвестмент" в тому числі квартири № 36А в першій черзі житлового комплексу "Амфітеатр" містобудівного ансамблю " Крутогірний ", розташованої за адресою : м.Дніпро, вул. В.Вернадського, буд. 35Т . 
          Позивач вказує про неналежне здійснення оцінки майна, оскільки матеріалами виконавчого провадження не підтверджується обставина здійснення обстеження приміщень спірного нерухомого майна шляхом доступу до них на дату оцінки. Докази звернення виконавця до боржника з вимогою про надання доступу до приміщень в матеріалах виконавчого провадження також відсутні. Таким чином, позивач доходить висновку, що суб`єкт оціночної діяльності провів оцінку об`єкта оцінки без доступу до приміщення, що є недопустимим. Також позивач зауважує про допущення помилки у загальній площі квартири та наголошує на тому, що приватним виконавцем в рамках виконавчого провадження було арештовано та описано нерухоме майно, а оцінка проведена відносно майнових прав.
          ІІ. Короткий зміст рішення суду першої інстанції
          Рішенням господарського суду Дніпропетровської області від 26.12.2019 у даній справі позов товариства з обмеженою відповідальністю "Перспектива Інвестмент" до відповідача-1: приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченко Андрія Сергійовича, відповідача-2: Державного підприємства "Сетам" за участю третьої особи-1, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача-1 ОСОБА_1 та третьої особи - 2, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача-1 акціонерного товариства комерційного банку "Приватбанк" про визнання електронних торгів недійсними - задоволено повністю. 
          Визнано недійсними результати електронних торгів з реалізації арештованого майна по лоту № 361142 (Іпотека. Квартира в житловому комплексі "Амфітеатр" містобудівного ансамблю "Крутогірний" загальною площею 210,6 кв.м. за адресою: м.Дніпро, вул.В.Вернадського, 35 Т, кв. 36а) оформлених протоколом № 423724 від 05.08.2019.
          Визнано недійсним акт про реалізацію предмета іпотеки від 20.08.2019 в рамках виконавчого провадження №57565718.
          Стягнуто з приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченко Андрія Сергійовича на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Перспектива Інвестмент"  судовий збір у розмірі 1921,00 грн. 
          Стягнуто з державного підприємства "Сетам" на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Перспектива Інвестмент" судовий збір у розмірі 1921,00 грн.
          Рішення місцевого господарського суду обґрунтовано посиланням на те, що ДП «Сетам» в порушення Наказу Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5 прийняло від приватного виконавця заявку на проведення торгів та проведено реалізацію майна по лоту №361142, за оцінкою на підставі документів, які суперечать правовстановлюючим документам на об`єкт нерухомості та постанові приватного виконавця про опис та арешт майна від 21.12.2018. 
          Надані позивачем докази в підтвердження наявності порушень щодо проведення електронних торгів є більш вірогідними, ніж докази, надані відповідачами 1,2, оскільки підтверджують наявність порушень при проведенні торгів та порушення прав позивача.
          ІІІ. Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи учасників справи
                3.1 Доводи осіб, які подали апеляційні скарги
          Не погодившись із згаданим рішенням, акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк" звернулось до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення господарського суду скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі, судові витрати покласти на позивача.
          Скаржник вважає, що позивач не надав доказів на підтвердження тих обставин, на які він  посилається як на підставу своїх вимог, а також доказів порушення ДП «Сетам» процедури реалізації майна на електронних торгах. Доводи позивача не свідчать про порушення процедури проведення електронних торгів, а вказують на незгоду саме з діями державного виконавця до призначення цих торгів.
          Порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо, підлягають оскарженню в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження».
          Заявник апеляційної скарги не погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що приватний виконавець при передачі майна на реалізацію повідомив ДП «Сетам» лише попередню адресу боржника, внаслідок чого боржник був позбавлений можливості своєчасно подати заяву приватному виконавцю про проведення рецензування звіту про оцінку майна.
          Матеріалами виконавчого провадження, підтверджується, що боржник був обізнаний про існування виконавчого провадження №57565718 та з моменту відкриття виконавчого провадження отримував процесуальні документи такого виконавчого провадження за адресою, зазначеною у виконавчому документі (м.Дніпро, вул.Вернадського, 35 Б, корпус 2). 
          Враховуючи той факт, що боржник отримував процесуальні документи виконавчого провадження за адресою: м.Дніпро, вул.Вернадського, 35 Б, корпус 2, на думку апелянта, це є місцем фактичного перебування боржника.
          З огляду на обізнаність про відкриття виконавчого провадження та здійснення виконавчих дій, обов`язок щодо повідомлення про зміну місцезнаходження ТОВ "Перспектива Інвестмент" міг бути реалізований. Однак в матеріалах виконавчого провадження відсутнє повідомлення боржника про зміну його місцезнаходження.
          Скаржник вважає недоречними доводи суду про те, що висновок про вартість майна та звіт №0901.3/19 про оцінку вартості майна щодо оцінки квартири №36а датовані 10.01.2019, однак направлені сторонам виконавчого провадження лише 05.04.2019; на момент передання звіту про оцінку половина строку його дії вже сплинула. 
          Так, строк дії висновку - 6 місяців, отже, на момент отримання виконавцем не сплинув та був чинним.    
     Щодо порушення прав боржника на реалізацію майна за адекватною ціною, апелянт зазначає, що суд не встановив, як саме суб`єкт оціночної діяльності визначив вартість майна. 
          Крім того апелянт посилається на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.
          Державне підприємство "Сетам" у поданій апеляційній скарзі просить рішення господарського суду скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити повністю, стягнути з позивача на його користь судові витрати за подання апеляційної скарги.
          Скаржник посилається на те, що позиція господарського суду про те, що ДП «Сетам», як організатор торгів мав звернути увагу та перевірити дані, що містяться в заявці на реалізацію арештованого майна не знаходить свого підтвердження в нормах матеріального права чинного законодавства України, за якими за достовірність даних зазначених в заявці відповідає державний (приватний) виконавець, а отже підставою визнання електронних торгів недійсними може бути виключно порушення, що виникли під час торгів, а не дії осіб, що формували пакет документів на реалізацію я які мають самостійний спосіб оскарження. 
          Апелянт стверджує, що посилання позивача та суду на те, що електронні торги підлягають скасуванню у зв`язку з недоліками заявки виконавця, є передчасним та таким, що ґрунтується на припущеннях, адже дії виконавця в цій частині визнано протиправними не було. Крім того, судом зроблено розрахунки вартості начебто недоданих квадратних метрів самостійно без судової експертизи, що ставить під сумніви дані розрахунки і що є порушенням норм процесуального законодавства. 
             Заявник апеляційної скарги зазначає про порушення місцевим господарським судом норм процесуального права.
                    3.2 Доводи інших учасників справи
          Товариством з обмеженою відповідальністю «Перспектива Інвестмент» подано пояснення на апеляційну скаргу АТ КБ «Приватбанк», в якому заявник просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення господарського суду залишити без змін.
          В обґрунтування своєї позиції, позивач зазначає, що суб`єкт оціночної діяльності провів оцінку об`єкта оцінки без доступу до приміщення, що є недопустимим, крім того, оцінка проводилась не майна, а майнових прав, загальна площа квартири зазначалась 215,9 кв.м, житлова площа 101,5 кв.м., в подальшому приватний виконавець зазначав, що розмір загальної площі 210,6 кв.м., житлової 101,5 кв.м, що є недопустимим, оскільки площа об`єкту є суттєвим критерієм визначення вартості майна.   
          Зроблені суб`єктом оціночної діяльності - фізичною особою-підприємцем Жировим Андрієм Костянтиновичем висновки про вартість майна та звіти про оцінку вартості майна є необ`єктивними, недостовірними та такими, що не відповідають законодавству, яке передбачає порядок призначення та проведення оцінки майна.
                 ІV. Апеляційне провадження
                  4.1 Процедура апеляційного провадження в апеляційному господарському суді
          Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.01.2020 для розгляду апеляційної скарги акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» визначено колегію суддів у складі головуючого судді Кузнецова В.О., суддів Коваль Л.А., Чередко А.Є.
          Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 27.01.2020 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», розгляд справи призначено у судовому засіданні на 04.03.2020.
           04.03.2020 у судовому засіданні оголошено перерву до 24.03.2020.
          Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 07.02.2020 для розгляду апеляційної скарги державного підприємства «Сетам» визначено колегію суддів у складі головуючого судді Кузнецова В.О., судді Чередко А.Є., Коваль Л.А.
          Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 14.02.2020 апеляційну скаргу державного підприємства «Сетам» залишено без руху, надано державному підприємству "Сетам" строк для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом подання доказів надсилання копії апеляційної скарги та доданих до неї документів третій особі-1 та третій особі-2 листом з описом вкладення, тривалістю 10 днів з дня вручення цієї ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.
           11.03.2020 до суду апеляційної інстанції надійшла заява державного підприємства "Сетам" про усунення недоліків апеляційної скарги, до якої додано докази надіслання копії апеляційної скарги та доданих до неї документів листом з описом вкладення .
          Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 16.03.2020 поновлено державному підприємству "Сетам" пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження рішення господарського суду Дніпропетровської області від 26.12.2019, відкрито апеляційне провадження за цією апеляційною скаргою; об`єднано апеляційну скаргу державного підприємства "Сетам" в одне апеляційне провадження з  апеляційною скаргою акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" у даній справі; призначено справу до розгляду на 24.03.2020.
          Відповідно до інформаційної довідки від 24.03.2020, у зв`язку з встановленням тимчасово на період з 18 березня по 3 квітня 2020 року особливого режиму роботи Центрального апеляційного господарського суду  на виконання Постанови Кабінету Міністрів України № 211 від 11 березня 2020 року "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" зі змінами, враховуючи  Рекомендації Ради суддів України викладених у листі № 9рс-186/20 від 16 березня 2020 року, на виконання  рішення зборів суддів Центрального апеляційного господарського суду № 1, оформленого протоколом зборів суддів від 17.03.2020, розгляд справи, призначеної на 24 березня 2020 року не відбувся.
          Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 27.04.2020 розгляд справи у судовому засіданні призначено 18.05.2020.
              18.05.2020 у судове засідання з`явився представник акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк", який надав відповідні пояснення. 
          Інші учасники справи наданим їм процесуальним правом не скористалися та не забезпечили у судове засідання явку повноважних представників, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
           Колегія суддів приймає до уваги, що на момент проведення судового засідання 18.05.2020 від учасників справи не надійшло заяв, клопотань пов`язаних з рухом апеляційної скарги , зокрема, про перерву чи відкладення розгляду справи, проведення судового засідання в режимі відеоконференції.
                     18.05.2020 у судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частину постанови. 
                   4.2 Стислий виклад обставин справи, встановлених судами
           31.10.2018 приватним виконавцем виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченко Андрієм Сергійовичем відкрито виконавче провадження №57565718 з примусового виконання наказу господарського суду Дніпропетровської області №904/7195/17 від 14.09.2018 про стягнення з товариства з обмеженою відповідальністю "Перспектива Інвестмент" (боржник) на користь публічного акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" (стягувач) заборгованості за кредитом у розмірі  у розмірі 14 117 848,21 доларів США (що еквівалентно 366 996 457,20 грн. відповідно до офіційного курсу НБУ станом на 14.06.2017),  заборгованість по процентам за користування кредитом у розмірі 16 935 057,42 доларів США (що еквівалентно 440 230 407,87 грн. відповідно до офіційного курсу НБУ станом на 14.06.2017),  штраф у розмірі 713 500 доларів США (що еквівалентно 18 547 583,76 грн.. відповідно до офіційного курсу НБУ станом на 14.06.2017), штраф у розмірі 1 000 грн. та витраті пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 202 269,78 грн.
12.11.2018 в рамках даного виконавчого провадження приватним виконавцем виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченко Андрієм Сергійовичем прийнято постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні.
           21.12.2018 приватним виконавцем виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченко Андрієм Сергійовичем винесена постанова про опис та арешт майна (коштів) боржника, якою описано та накладено арешт, в тому числі, і на квартиру житлового комплексу "Амфітеатр" містобудівного ансамблю " Крутогірний ", реєстраційний/ кадастровий номер 375894512101 , місцезнаходження: Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, буд. 35Т, квартира №36а загальною площею 215,9 кв.м., житлова площа 101,5 кв.м., у житловому будинку літ. А-7 квартира № 36а складається па першому рівні з 1- житлова кімната, на другому рівні з 2- кухня - їдальня, 3 - туалет, І - тераса, матеріал стін - залізобетон, матеріал перекриття - залізобетон, приєднано до водо - та електропостачання.
          Суб`єкт оціночної діяльності фізична особа-підприємець Жиров А.К. в рамках виконавчого провадження №57565718 провів дослідження об`єкту нерухомості та надав приватному виконавцю Куземченко А. С . висновки про вартість майна від 10.01.2019 та звіт №0901.3/19 про оцінку вартості майна щодо оцінки квартири №36а в першій черзі житлового комплексу Амфітеатр" містобудівного ансамблю "Кругогірний" , розташованої за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, буд. 35Т , загальною площею 210,6 кв.м., житлова площа 101,5 кв.м.
          Приватний виконавець Куземченко А.С. передав дане майно на реалізацію з прилюдних торгів Державному підприємству "Сетам", яке прийняло заяву приватного виконавця щодо організації та проведення прилюдних торгів з продажу квартири №36а в першій черзі житлового комплексу "Амфітеатр" містобудівного ансамблю "Крутогірний", розташованої за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, буд. 35 Т , загальною площею 215,9 кв.м., житлова площа 101,5 кв.м. На другій сторінці заявки зазначено розмір загальної площі 210,6 кв.м., житлової 101,5 кв.м.
          Відповідно до Інформації, яка розміщена на сайті ДП "Сетам" https://setam.net.ua на 05.08.2019 призначено проведення торгів, номер лоту 361142 за стартовою ціною 4 481 568,00 грн.; 30.07.2019 зареєстрований один учасник, який в подальшому став переможцем з ціновою пропозицією 4 481 568,00 грн. 
           05.08.2019 ДП "Сетам" сформовано протокол проведення електронних торгів №423724 із зазначенням загальної площі 210,6 кв.м.
           20.08.2019 приватним виконавцем складено акт про реалізацію предмету іпотеки в рамках виконавчого провадження №57565718 в якому зазначено, що відповідно до ст. 61 Закону України "Про виконавче провадження", ст. 41 Закону України "Про іпотеку" передано на реалізацію квартиру № 36А житлового комплексу "Амфітеатр" містобудівного ансамблю "Крутогірний", реєстраційний номер 375894512101, місцезнаходження: м. Дніпро, вул. Володимира Вернадського, буд. 35Т, загальною площею 215,9 кв.м., житлова площа101,5 кв.м., у житловому будинку літ.А-7 квартира складається на першому рівні з:  1 - житлова кімната, на другому рівні з: 2- кухня - їдальня, 3- туалет, І-тераса, яке належить ТОВ "Перспектива Інвестмент" на праві власності відповідно до рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 22.02.2010 реєстраційний номер 375894512101 . Відомості про іпотекодержателя: АТ КБ "Приватбанк" на підставі договору іпотеки від 03.06.2014 №5128, посвідченого приватним нотаріусом Крючкова Тамара Віталіївна, зареєстрованого за №5888975. 
          Відповідно до протоколу про проведені електронні торги від 05.08.2019 №423724 ДП "Сетам" переможцем визнано ОСОБА_1 . У зв`язку з відсутністю зареєстрованих покупців була передана на повторні (треті) торги за ціною 4 481 568,00 грн. 
Сума коштів, що підлягає перерахуванню за придбаний предмет іпотеки, включаючи гарантійний внесок 4 481 568,00 грн., дата перерахування 16.08.2019. 
          Позивач вважає, що вищевказані торги були проведенні з грубим порушенням вимог Закону України "Про виконавче провадження", наказу Міністерства юстиції України від 02.04.2012 № 512/5 "Про затвердження Інструкції з організації примусового виконання рішень" та наказу Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5 "Про затвердження Порядку реалізації арештованого майна", що і стало причиною виникнення спору.
           4.3 Позиція апеляційного господарського суду у справі
          Імперативними приписами статті 269 Господарського процесуального кодексу України       визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.
                Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши наведені в апеляційній скарзі доводи, заслухавши пояснення присутніх учасників справи, перевіривши встановлені на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, колегія суддів апеляційного суду вважає, що апеляційні скарги підлягають задоволенню з таких підстав.
          Відповідно до ст.129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.
          Конституційний Суд України, беручи до уваги статті 3, 8, частини першу, другу статті 55, частини першу, другу статті 129-1 Конституції України, свої юридичні позиції щодо визначення виконання судового рішення складовою конституційного права на судовий захист, вважає, що держава, створюючи належні національні організаційно-правові механізми реалізації права на виконання судового рішення, повинна не лише впроваджувати ефективні системи виконання судових рішень, а й забезпечувати функціонування цих систем у такий спосіб, щоб доступ до них мала кожна особа, на користь якої схвалене обов`язкове судове рішення, у разі, якщо це рішення не виконується, у тому числі державним органом (Рішення Конституційного Суду України від 15 травня 2019 року № 2-рп(ГІ)/2019). Конституційний Суд України у зазначеному Рішенні також наголошує, що визначений у законі порядок забезпечення державою виконання судового рішення має відповідати принципам верховенства права та справедливості, гарантувати конституційне право на судовий захист: невиконання державою позитивного обов`язку щодо забезпечення функціонування запроваджуваної нею системи виконання судових рішень призводить до обмеження конституційного права на судовий захист та нівелює його сутність.
          Спеціальним законом що визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку, є      Закон України від 02 червня 2016 року № 1404-VІІІ «Про виконавче провадження» (далі - Закон).
          Приписами статті 1 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені      Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.
          Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи.
          За правилами частини першої статті 5 Закону примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом  випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів».
          Заходами примусового виконання рішень є: звернення стягнення на кошти, цінні папери, інше майно (майнові права), корпоративні права, майнові права інтелектуальної власності, об`єкти інтелектуальної, творчої діяльності, інше майно (майнові права) боржника, у тому числі якщо вони перебувають в інших осіб або належать боржникові від інших осіб, або боржник володіє ними спільно з іншими особами (пункт 1 частини 1 статті 10 Закону).
          Частиною першою статті 48 Закону України «Про виконавче провадження»      звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.
          Відповідно до частини першої статті 56 Закону України «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження.
          У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника (частина 2 статті 57 Закону).
          В матеріалах справи відсутні докази, що сторони виконавчого провадження дійшли згоди щодо вартості спільного майна боржника та з дотриманням встановленого законом порядку повідомили про таке узгодження приватного виконавця.
          У відповідності до частини третьої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»      у разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання.
          В межах виконавчого провадження за дорученням приватного виконавця Куземченко А.С. суб`єктом оціночної діяльності - фізичною особою-підприємцем Жировим А.К. складені висновок про вартість майна від 10.01.2019 та звіт № 0901.3/19 про оцінку вартості майна - спірної квартири.
          Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом (частини п`ята статті 57 Закону).
          Відповідно до частини сьомої      статті 51 цього Закону      примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється виконавцем з урахуванням положень      Закону України «Про іпотеку».
          Положеннями статті 41 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах, у тому числі у формі електронних торгів, у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України   "Про виконавче провадження", з дотриманням вимог цього Закону.
          Згідно з частинами першою, другою статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у      частині восьмій      статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.
          Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 30 вересня 2016 року за № 1301/29431) затверджено Порядок реалізації арештованого майна (далі-Порядок). Також цим наказом уповноважено державне підприємство "СЕТАМ" на здійснення заходів із супроводження програмного забезпечення системи реалізації майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у ній, на організацію та проведення електронних торгів, торгів за фіксованою ціною та на виконання інших функцій, передбачених зазначеним Порядком.
          За правилами пункту 2 Розділу І Порядку реалізація майна здійснюється шляхом проведення електронних торгів або торгів за фіксованою ціною.
          Відповідно до абзаців 1, 2 Розділу ІІ Порядку реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до      статті 57      Закону України «Про виконавче провадження». Якщо вартість майна боржника визначено в рішенні суду, виконавець передає майно на реалізацію за ціною, визначеною судовим рішенням, без проведення визначення вартості чи оцінки такого майна, крім рішень про конфіскацію майна. Вартість майна, визначена у звіті про оцінку майна, є дійсною на період реалізації арештованого майна. Датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною). Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця.
          Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець) (абзац 4 пункту 4 Розділу ІІ Порядку).
          Розділом VІІІ Порядку передбачено процедуру оформлення результатів електронних торгів. Після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом. До протоколу вноситься така інформація, зокрема: реєстраційний номер лота; назва лота; стартова ціна та ціна продажу лота, цінові пропозиції учасників, особливі ставки купівлі лота учасників, якщо вони мали місце; сума сплаченого гарантійного внеску; відомості про переможця електронних торгів (унікальний реєстраційний номер учасника); дата, до якої переможець електронних торгів повинен повністю сплатити ціну лота. Не пізніше наступного робочого дня Система розміщує аналогічний протокол електронних торгів за лотом з повною інформацією про переможця електронних торгів в особистому кабінеті переможця (пункт 1).
          Протокол електронних торгів підписується організатором та не пізніше наступного робочого дня з дня формування Системою розміщується у відповідному особистому кабінеті відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) (пункт 2).
          Згідно із пунктом 4 розділу X Порядку реалізації арештованого майна після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди за організацію та проведення електронних торгів) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди за організацію та проведення електронних торгів (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Приватний виконавець самостійно затверджує акт про проведені електронні торги шляхом його підписання та скріплення печаткою приватного виконавця.
          В акті про проведені електронні торги зазначається така інформація: ким, коли і де проводилися електронні торги; стисла характеристика реалізованого майна; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує її особу, місце проживання (у разі якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її найменування, місцезнаходження та код за ЄДРПОУ); сума, внесена переможцем електронних торгів за придбане майно; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи (найменування юридичної особи) - боржника, її місце проживання (місцезнаходження); дані про правовстановлювальні документи, що підтверджують право власності боржника на майно (пункт 5 Розділу X Порядку реалізації арештованого майна).
          Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів, що передбачено пунктом 8 розділу X      Порядку реалізації арештованого майна, та вказано, що акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги.
          Тобто вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є правочином.
          З аналізу частин першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 Цивільного кодексу України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу.
          Згідно із частиною першою статті 655 Цивільного кодексу України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.
          Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури порядку проведення торгів.
          Відповідно до абзацу 2 частини першої      статті 216 Цивільного кодексу України у разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.
          Отже у разі прийняття судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів за позовом учасника електронних торгів, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору.
          Виходячи з наведеного, колегія суддів апеляційного суду з урахуванням специфіки спірних правовідносин зазначає, що сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - державна виконавча служба та організатор електронних торгів, та покупець - переможець електронних торгів.
          Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
          Особа, права якої порушено, може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника.
          Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 Цивільного кодексу України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою - третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу), зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.
          Аналіз положень «Про виконавче провадження» свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і      стаття 650 Цивільного кодексу України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів із реалізації арештованого майна.
          Відповідно до наведених правових норм приватний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір.
          Таким чином, апеляційний суд не погоджується з висновком суду першої інстанції та вважає, що дії приватного виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб.                                    
          В установленому законом порядку і строки товариство з обмеженою відповідальністю "Перспектива Інвестмент»  оскаржило дії приватного підприємця Куземченко А.С.
          Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 28.08.2019 скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Перспектива Інвестмент» на дії приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченко Андрія Сергійовича та його постанови по справі № 904/7195/17 задоволено частково. Визнано протиправними дії приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченко Андрія Сергійовича щодо передачі на реалізацію наступного майна, зокрема: квартири житлового комплексу "Амфітеатр" містобудівного ансамблю " Крутогірний ", реєстраційний/кадастровий номер 375894512101 , місцезнаходження: Дніпропетровська область, м.Дніпро, вул . Володимира Вернадського , буд. 35Т , квартира 36 а загальною площею 215,9 кв.м, житлова площа 101,5 кв.м, у житловому будинку      літ. А-7 квартира № 36а , складається  на першому рівні з     1-житлова кімната, на другому рівні з  2--кухня-їдальня, 3-туалет, І-тераса, матеріал стін - залізобетон, матеріал перекриття - залізобетон, приєднано до водо - та електропостачання. В решті вимог скарги відмовлено.
          На даний час наведена ухвала переглядається Центральним апеляційним господарським судом за апеляційними скаргами приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченка Андрія Сергійовича та акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк".
           У судовому засіданні представник скаржника звернув увагу на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, оскільки спір вирішено без залучення до участі у справі в якості співвідповідача переможця електронних торгів ОСОБА_1 .
          Згідно до положень статті 45 Господарського процесуального кодексу України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у      статті 4      цього Кодексу. Позивачами є особи, які подали позов або в інтересах яких подано позов про захист порушеного, невизнаного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. Відповідачами є особи, яким пред`явлено позовну вимогу.
          Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, залучити до участі у ній співвідповідача (частина перша статті 48 Господарського процесуального кодексу України).
          У відповідності до вимог частини третьої статті 162 Господарського процесуального кодексу України у позовній заяві позивач зазначає повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств.
          Згідно наведеним нормам права господарський суд при розгляді справи має виходити зі складу осі, які залучені до участі у справи позивачем. Суд не вправі за своєю ініціативою без згоди і клопотання позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та зобов`язаний вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і стосовно тих відповідачів, які в ньому зазначені.
          Позивачем не заявлялось клопотання про залучення переможця електронних торгів ОСОБА_1 до участі у справі у якості співвідповідача.
          З матеріалів господарської справи убачається, що товариство з обмеженою відповідальністю «Перспектива Інвестмент», звертаючись з позовом про визнання недійсними результатів електронних торгів з реалізації арештованого майна та акту про реалізацію предмета іпотеки в межах виконавчого провадження, пред`явило вимоги до однієї сторони - продавців: приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Куземченко Андрія Сергійовича та організатора електронних торгів - державного підприємства «СЕТАМ».                     При цьому переможець електронних торгів - ОСОБА_1 позивачем був залучений до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача.
          При судовому оскарженні результатів електронних торгів важливим є забезпечення права переможця торгів на представництво у судовому процесі в тому статусі, який дозволить ефективно здійснювати захист його прав та інтересів.
          Водночас, приймаючи судове рішення у справі суд першої інстанції не врахував, що у справі про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведення електронних торгів, в якості відповідачів мають залучатись всі сторони правочину - приватний виконавець, організатор торгів та їх переможець.
          Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі №91/856/17, а також у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06 лютого 2018 року у справі №911/845/17 та від 14 березня 2018 року у справі № 910/1454/17. У наведених постановах касаційний суд висловив позицію, що відчуження майна на спірних електронних торгах, як угода купівлі-продажу є багатостороннім правочином, і під час подання позову про його оскарження такий позов подається до решти сторін цього правочину, з якими є матеріально - правовий спір, і ці сторони мають бути залучені до участі у справі. Відповідачами у справі окрім організаторів електронних торгів, залучається також особа, визнана їх переможцем.
          Статтею 1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод      визначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
          Підставами позову ТОВ «Перспектива Інвестмент» є неналежне здійснення оцінки арештованого майна боржника, оскільки суб`єктом оціночної діяльності висновок та звіт вартості нерухомого майна складено без огляду і обстеження приміщень, що є недопустимим. Суб`єкт оціночної діяльності допустив помилку у загальні площі квартири, що призвело до суттєвого зниження вартості спірної квартири.
          Тобто позивач посилається на порушення порядку визначення вартості майна боржника, що було передано на реалізацію.
          Зважаючи на викладене, апеляційний суд вважає, що оскаржуване судове рішення підлягає скасуванню.
          Колегія суддів апеляційної інстанції звертає увагу на те, що  у справі «Руїс Торіха проти Іспанії», Європейський суд з прав людини зазначає, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 09.12.1994).
          Суд зазначає, що у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення (аналогічної позиції дотримується Консультативна рада європейських суддів щодо якості судових рішень у своєму Висновку № 11 [2008]).
          Таким чином, суди не повинні ігнорувати доводи чи докази, на які посилаються сторони у справі, але не зобов`язані надавати детальну відповідь на кожен аргумент сторони.
                   4.4 Висновки апеляційного господарського суду за результатами розгляду апеляційної скарги
          Відповідно до пункту 4 частини першої статті 275 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і у відповідній частині закрити провадження у справі повністю або частково або залишити позовну заяву без розгляду повністю або частково.
          Згідно з пунктом 4 частини першої статті 277 Господарського процесуального кодексу України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права. 
          Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що рішення господарського суду ухвалено з порушенням норм процесуального права, при неповному з`ясуванні обставин, що мають значення для справи, що є підставою для скасування судового рішення та задоволення апеляційних скарг.
          Відповідно до частини першої статті 145 Господарського процесуального кодексу України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.
          Дійшовши висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, апеляційний господарський суд, керуючись приписами статті 145 Господарського процесуального кодексу  України, скасовує заходи забезпечення позову, які було вжито ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 19.09.2019 у даній справі.
           4.5 Розподіл судових витрат
          Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на позивача.
          Керуючись ст.ст.269,275,278,281-283 Господарського процесуального кодексу України суд, -
ПОСТАНОВИВ:
           Апеляційні скарги акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" та державного підприємства "Сетам" задовольнити.
           Рішення господарського суду Дніпропетровської області від 26.12.2019 у справі №904/3977/19 скасувати.
          У задоволенні позовних вимог відмовити.
          Скасувати заходи забезпечення позову вжиті ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 19.09.2019.
          Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю "Перспектива Інвестмент" (49000, м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна, 47, оф. 44, код ЄДРПОУ 31850716) на користь акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" (01001, м.Київ, вул.Грушевського, буд.1Д, код ЄДРПОУ 14360570) судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 5  763,00 грн.
          Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю "Перспектива Інвестмент" (49000, м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна, 47, оф. 44, код ЄДРПОУ 31850716) на користь державного підприємства «Сетам» (01001, м.Київ, вул.Стрілецька, 4-6 буд.1Д, код ЄДРПОУ 3995800) судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 5 763,00 грн.
          Доручити господарському суду Дніпропетровської області видати відповідні накази.
      Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку.

                  Постанова складена у повному обсязі  20.05.2020.

               Головуючий суддя                                                                      В.О.Кузнецов

               Судді                                                                                         Л.А.Коваль 
                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                       А.Є.Чередко