Ухвала
09 квітня 2020 року
м. Київ
справа № 212/6751/16-к
провадження № 51-1938ск18
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого            ОСОБА_1 ,
суддів:                       ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу захисника засудженого ОСОБА_4 – адвоката ОСОБА_5 на ухвалу Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 22 травня 2019 року та ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 27 січня 2020 року,
встановив:
Як убачається із змісту касаційної скарги, захисник ОСОБА_5 порушує питання про перегляд указаних судових рішень у касаційному порядку.
Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК), суд касаційної інстанції дійшов висновку, що скаргу було подано без додержання вимог п. 4 ч. 2 та частин 3, 4, 5, 6 цієї статті.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 427 КПК, касаційна скарга повинна містити обґрунтування заявлених скаржником вимог із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення. В обґрунтуванні обов`язково слід навести мотиви, чому особа вважає рішення незаконним, тобто в чому полягає неправильність застосування норм матеріального і/або процесуального права.
Проте захисник ОСОБА_5 подав касаційну скаргу без додержання зазначених приписів кримінального процесуального закону.
Суд касаційної інстанції є судом права, а не факту. Згідно з ч. 1 ст. 438 КПК підставами для скасування чи зміни судових рішень є: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (ст. 412 КПК); неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (ст. 413 КПК); невідповідність призначеного покарання ступеню тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого (ст. 414 КПК). 
Тобто, покликаючись у касаційній скарзі на незаконність судових рішень, особа, яка подає касаційну скаргу, має вказати на конкретні порушення закону, що є підставами для скасування або зміни судових рішень, і які, на її думку, допущені судами обох інстанцій при їх ухваленні, навести конкретні докази і аргументи в обґрунтування кожної позиції. 
Однак, всупереч наведеним положенням процесуального закону, захисник ОСОБА_5 у касаційній скарзі не конкретизує яких саме порушень допустилися суди першої та апеляційної інстанцій, розглядаючи провадження за заявою про перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами щодо ОСОБА_4 , та не обґрунтовує у чому саме ці порушення полягали, як вони вплинули на законність й обґрунтованість постановлених судами судових рішень, і чому ці порушення слід відносити до безумовних підстав для скасування касаційним судом оскаржуваних рішень, згідно з ч. 1 ст. 438 КПК.
Також, відповідно до ч. 3 ст. 427 КПК, якщо особа не бажає брати участь у касаційному розгляді, вона зазначає про це в касаційній скарзі. Однак подана касаційна скарга не містить жодних застережень щодо цієї обставини.
Згідно з ч. 4 ст. 427 КПК касаційна скарга підписується особою, яка її подає. Якщо касаційну скаргу подає захисник, до неї додаються оформлені належним чином документи, що підтверджують його повноваження відповідно до вимог цього Кодексу. Однак всупереч вимогам цієї частини ст. 427 КПК касаційна скарга не підписана захисником ОСОБА_5 та не додано оформлених належним чином документів, що підтверджують його повноваження.
Всупереч вимогам частин 5 та 6 ст. 427 вказаного Кодексу, до скарги не додані копії оскаржуваних судових рішень та копії касаційної скарги з додатками в кількості, необхідній для надіслання сторонам кримінального провадження і учасникам судового провадження.
Суд касаційної інстанції є судом права, відповідно до ст. 433 КПК переглядає судові рішення у межах касаційної скарги, тому недотримання особою, яка звертається з касаційною скаргою, положень ст. 427 цього Кодексу, перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.
Таким чином, оскільки касаційна скарга не відповідає вимогам, передбаченим ст. 427 КПК, Суд вважає за необхідне, на підставі ч. 1 ст. 429 КПК, залишити касаційну скаргу без руху та встановити строк для усунення допущених недоліків, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали особою, яка подала касаційну скаргу.
На підставі викладеного та керуючись ч. 1 ст. 429 КПК, Суд
постановив:
Касаційну скаргу захисника засудженого ОСОБА_4 – адвоката ОСОБА_5 на ухвалу Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 22 травня 2019 року та ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 27 січня 2020 року, залишити без руху та надати йому десятиденний строк для усунення недоліків із дня отримання копії ухвали.
У разі неусунення зазначених в ухвалі недоліків в установлений строк скаргу буде повернуто особі, яка її подала.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:
 
ОСОБА_1                         ОСОБА_2                              ОСОБА_3