Постанова
Іменем України  
                                                            
18 березня 2020 року                                                                    
м. Київ
                                                                                
справа № 357/9099/19
провадження № 61-20291св19
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:
 
головуючого - Висоцької В. С., 
суддів: Грушицького А. І., Литвиненко І. В. (суддя-доповідач), Сердюка В. В.,              Фаловської І. М.,
 
учасники справи:
 
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідач - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Княгині Ольги, 15»,
треті особи: Управління адміністративних послуг Білоцерківської міської ради, Комунальне підприємство Білоцерківської міської ради Житлово-експлуатаційна контора № 7,
 
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Княгині Ольги, 15» на постанову Київського апеляційного суду від 09 жовтня 2019 року у складі колегії суддів:          Шебуєвої В. А., Оніщука М. І., Крижанівської Г. В. 
 
у справі за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Княгині Ольги, 15», треті особи: Управління адміністративних послуг Білоцерківської міської ради, Комунальне підприємство Білоцерківської міської ради Житлово-експлуатаційна контора № 7, про визнання недійсними установчих зборів та ліквідацію юридичної особи,
 
ВСТАНОВИВ:
 
ОПИСОВА ЧАСТИНА
Короткий зміст позовних вимог
У серпні 2019 року  ОСОБА_1  звернувся до суду з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Княгині Ольги, 15» (далі -                       ОСББ «Бульвар Княгині Ольги, 15»), треті особи: Управління адміністративних послуг Білоцерківської міської ради, Комунальне підприємство Білоцерківської міської ради Житлово-експлуатаційна контора № 7, про визнання недійсними установчих зборів та ліквідацію юридичної особи.
Позовна заява мотивована тим, що підставами для скасування рішення установчих зборів, оформлених протоколом № 1 від 24 квітня 2016 року є допущенні при створені юридичної особи ОСББ «Бульвар Княгині Ольги, 15» численні порушення вимог частин              7-13 статті 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» порядку створення ОСББ, які не можна усунути, а саме: він та інші співвласники будинку не були належним чином повідомлені про дату, час та місце проведення установчих зборів, неналежне оформлення протоколу зборів та листів голосування, а в порядок денний установчих зборів включені питання, які відповідно до законодавства заборонено розглядати на установчих зборах.
Крім того зазначає, що він є співвласником квартири, що знаходиться за адресою:                       АДРЕСА_1 , а відтак є співвласником будинку, який перебуває в обслуговуванні ОСББ «Бульвар Княгині Ольги, 15», та має законне право на прийняття участі у загальних зборах такого об`єднання, однак про проведення зборів його повідомлено не було, та участі в них він не приймав. 
Отже, він був обмежений можливістю мати гарантоване законом право на управління багатоквартирним будинком, позбавлений можливості вплинути на прийняття рішення установчими зборами, тому порушили законне право управляти належним майном, як співвласнику.
Враховуючи порушення процедури проведення загальних зборів ОСББ «Бульвар Княгині Ольги, 15», які відбулись 24 квітня 2016 року, ОСОБА_1 просив: визнати недійсним рішення установчих зборів ОСББ «Бульвар Княгині Ольги, 15», оформлене протоколом    № 1 від 24 квітня 2016 року; припинити шляхом ліквідації юридичної особи ОСББ «Бульвар Княгині Ольги, 15»; зобов`язати орган, що здійснює державну реєстрацію, прийняти до відома інформацію про набрання законної сили рішення суду щодо припинення шляхом ліквідації юридичної особи ОСББ «Бульвар Княгині Ольги, 15» у порядку та строк, передбачені ЦК України; покласти виконання функцій комісії з припинення юридичної особи на орган управління юридичної особи правління ОСББ «Бульвар Княгині Ольги, 15», встановивши порядок і строк заявлення кредиторами своїх вимог до ОСББ «Бульвар Княгині Ольги, 15» - 2 місяці з дня оприлюднення повідомлення про рішення щодо припинення юридичної особи.
 
Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій
Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 19 серпня              2019 року відмовлено у прийнятті позову ОСОБА_1 до ОСББ «Бульвар Княгині Ольги, 15», треті особи: Управління адміністративних послуг Білоцерківської міської ради, Комунальне підприємство Білоцерківської міської ради Житлово-експлуатаційна контора № 7, про визнання недійсними установчих зборів та ліквідацію юридичної особи та повернуто позивачу.
Судове рішення мотивовано тим, що з урахуванням правових позицій Великої Палати Верховного Суду, викладених у постановах від 20 вересня 2018 року у справі                                 № 813/6286/15 (провадження № 11-576апп18), від 06 лютого 2019 року у справі                              № 462/2646/17 (провадження № 11-1272апп18) та у постанові Верховного Суду                        від 13 березня 2019 року у справі № 127/14625/16-ц (провадження № 61-17817св18), даний спір має розглядатися за правилами господарського судочинства незалежно від суб`єктного складу, за місцезнаходженням юридичної особи у відповідності до частини шостої статті 30 ГПК України.
Постановою Київського апеляційного суду від 09 жовтня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Ухвалу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 19 серпня 2019 року скасовано та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Суд апеляційної інстанції виходив з того, що спір між фізичними особами - власниками квартир та ОСББ про визнання рішення установчих і загальних зборів об`єднання недійсним, не є корпоративним і не належить до юрисдикції господарських судів. При цьому, посилання суду першої інстанції на правову позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену в постанові від 20 вересня 2018 року у справі № 813/6286/15 (провадження № 11-576апп18) є помилковим. Також, відмова у прийнятті позову не передбачена ЦПК України.
 
Короткий зміст вимог касаційної скарги
У листопаді 2019 року ОСББ «Бульвар Княгині Ольги, 15» подало до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 09 жовтня 2019 року в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просило скасувати оскаржуване судове рішення.
 
Узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу
Касаційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції ухвалив законне судове рішення, оскільки позов подано власником квартири у багатоквартирному будинку, а спір стосується захисту його права як співвласника майна багатоквартирного будинку порушеного, на думку позивача, створенням юридичної особи, тому цей спір є найбільш наближеним до спорів, пов`язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи, а відтак повинен розглядатися за правилами господарського судочинства.
Зазначене узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, яка викладена у постановах від 06 лютого 2019 року у справі № 462/2646/17 (провадження № 11-1272апп18), від 02 жовтня 2019 року у справі № 501/1571/16-ц (провадження                       № 14-472цс19) та в постанові Верховного Суду від 13 березня 2019 року                                                  № 127/14625/16-ц (провадження № 61-17817св18).
 
Відзив на касаційну скаргу іншими учасниками справи не подано
 
Рух справи в суді касаційної інстанції
Ухвалою Верховного Суду від 23 грудня 2019 року відкрито касаційне провадження у цій справі та витребувано її матеріали із Білоцерківського міськрайонного суду Київської області.
15 січня 2020 року справа № 357/9099/19 надійшла до Верховного Суду.
Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 березня 2020 року справу призначено до судового розгляду Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в кількості п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
 
Фактичні обставини справи, встановлені судами
Судами встановлено, що ОСОБА_1 є мешканцем будинку та власником квартири в будинку, яка увійшла до зареєстрованого ОСББ «Бульвар Княгині Ольги, 15».
При цьому останній вважав, що загальними установчими зборами, оформлені протоколом № 1 від 24 квітня 2016 року, допущено порушення його житлових прав.
Отже, спірні правовідносини виникли між ОСОБА_1 , який є мешканцем будинку, що входить до ОСББ «Бульвар Княгині Ольги, 15», який в свою чергу має право брати участь у його діяльності, та є фактичним учасником зазначеного ОСББ і проведених дій такого ОСББ.
У серпні 2019 року  ОСОБА_1  звернувся до суду з позовом до ОСББ «Бульвар Княгині Ольги, 15», треті особи: Управління адміністративних послуг Білоцерківської міської ради, Комунальне підприємство Білоцерківської міської ради Житлово-експлуатаційна контора № 7, про визнання недійсними установчих зборів та ліквідацію юридичної особи.
Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 19 серпня               2019 року відмовлено у прийнятті позову ОСОБА_1 до ОСББ «Бульвар Княгині Ольги, 15», треті особи: Управління адміністративних послуг Білоцерківської міської ради, Комунальне підприємство Білоцерківської міської ради Житлово-експлуатаційна контора № 7, про визнання недійсними установчих зборів та ліквідацію юридичної особи та повернуто позивачу.
Не погодившись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.
Постановою Київського апеляційного суду від 09 жовтня 2019 року ухвалу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 19 серпня 2019 року скасовано та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
 
МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА
Позиція Верховного Суду 
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» від 15 січня 2020 року № 460-ІХ установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом. Тому в тексті цієї постанови норми ЦПК України  наводяться в редакції, яка була чинною станом на 07 лютого 2020 року.
Частиною другою статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим (частина перша статті 263 ЦПК України).
Під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).
Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав. 
 
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
Відповідно до вимог статті 15 ЦПК України суди розглядають в порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.
Пунктом 3 частини першої статті 20 ГПК України встановлено, що господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.
Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»                            (далі - Закон) визначено, що правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників житлових та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку.
Відповідно до частини другої статті 1 Закону об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна
Частиною другою та сьомою статті 4 Закону встановлено, що об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України. Об`єднання є неприбутковою організацією і не має на меті одержання прибутку для його розподілу між співвласниками.
Згідно з частиною першою статті 85 ЦК України непідприємницькими товариствами є товариства, які не мають на меті одержання прибутку для його наступного розподілу між учасниками.
Загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що належать до компетенції інших органів товариства. Загальні збори товариства своїм рішенням створюють виконавчий орган та встановлюють його компетенцію і склад (частина перша статті 98, частина перша статті 99 ЦК України).
Отже, зазначений Закон визначає ОСББ як юридичну особу, створену власниками для сприяння використання їх власного майна, управління, утримання і використання неподільного та загального майна.
Позивач є власником квартири у багатоквартирному будинку, а спір стосується захисту його права як співвласника майна багатоквартирного будинку, порушеного, на думку позивача, проведенням загальних зборів ОСББ «Бульвар Княгині Ольги, 15», які відбулись 24 квітня 2016 року, з допущенням численних порушень.
Враховуючи викладене, позов  ОСОБА_1 про визнаннянедійсними установчих зборів та ліквідацію юридичної особи не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а повинен розглядатися в порядку господарського судочинства.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 20 вересня 2018 року у справі № 813/6286/15 (провадження № 11-576апп18),                    від 06 лютого 2019 року у справі № 462/2646/17 (провадження № 11-1272апп18),                   від 02 жовтня 2019 року у справі № 501/1571/16-ц (провадження № 14-472цс19) та постанові Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 127/14625/16-ц (провадження № 61-17817св18).
Отже, суд апеляційної інстанції дійшов неправильного висновку, що спір між фізичними особами - власниками квартир та ОСББ про визнання рішення установчих і загальних зборів об`єднання недійсним не є корпоративними і не належить до юрисдикції господарських судів, а тому помилково скасував ухвалу суду першої інстанції. 
При цьому, в постанові апеляційний суд зазначив, що відмова у прийнятті позовної заяви не передбачена ЦПК України. 
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.
Отже, суд першої інстанції припустився помилки, відмовивши у прийнятті позовної заяви, оскільки така дія не передбачена ЦПК України.
Проте допущена помилка в резолютивній частині ухвали суду першої інстанції не може бути підставою для скасування судового рішення, оскільки це порушення не призвело до ухвалення незаконного рішення. 
Крім того, в мотивувальній частині судового рішення суд першої інстанції посилався на положення пункту 1 частини першої статті 186 ЦПК України, відповідно до яких, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.
Враховуючи викладене, висновки суду першої інстанції є правильними, відповідають обставинам справи та ґрунтуються на вимогах закону.
З огляду на зазначене, колегія суддів вважає доводи касаційної скарги обґрунтованими та достатніми для скасування постанови апеляційного суду.
 
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
Суд касаційної інстанції вважає, що судом першої інстанції при винесенні рішення були належним чином оцінені подані сторонами докази, встановлені обставини справи та правильно застосовані норми матеріального права, а апеляційний суд помилково скасував законне та по суті правильне рішення суду першої інстанції.
Відповідно до статті 413 ЦПК України суд касаційної інстанції скасовує постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишає в силі судове рішення суду першої інстанції у відповідній частині, якщо встановить, що судом апеляційної інстанції скасовано судове рішення, яке відповідає закону.
 
Щодо судових витрат
Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 416 ЦПК України суд касаційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції.
За вимогами статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях, зокрема, звільняються позивачі -  громадяни, віднесені до 1 та 2 категорій постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи.
Оскільки ОСОБА_1 є громадянином, віднесеним до 2 категорій постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи, тому колегія суддів вважає, що сплачений відповідачем судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 1 921 грн необхідно компенсувати за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Керуючись статтями 400, 413, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду
 
П О С Т А Н О В И В :
 
Касаційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Княгині Ольги, 15» задовольнити.
Постанову Київського апеляційного суду від 09 жовтня 2019 року скасувати.
Ухвалу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 19 серпня 2019 року залишити в силі.
Судові витрати, понесені Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Бульвар Княгині Ольги, 15» за подання касаційної скарги у розмірі 1 921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) гривня, компенсувати за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
Головуючий    Судді:	В. С. Висоцька    А. І. Грушицький    І. В. Литвиненко 	
 	  В. В. Сердюк   	
 	І. М. Фаловська