ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2020 р. 	Справа № 520/6567/19	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Любчич Л.В.
суддів: Спаскіна О.А. ,  Присяжнюк О.В. 
за участю секретаря судового засідання  Медяник А.О. 
позивача ОСОБА_1 
представника позивача Каніщева В.С.
представника відповідача Тимошик Д.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 29.10.2019, суддя  Волошин Д.А.,  61022, майдан Свободи, 6, Харків, повний текст складено 07.11.19 по справі № 520/6567/19
          за позовом              ОСОБА_1  
          до             Начальника Головного управління ДСНС у Харківській області Волобуєва О.В.                     
          про скасування наказів,
ВСТАНОВИВ:
У липні 2019 року ОСОБА_1 (далі – позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з адміністративним позовом до начальника Головного управління ДСНС у Харківській області Волобуєва О.В. (далі –відповідач, ГУ ДСНС у Харківській обл.), в якому просив визнати протиправним та скасувати накази начальника ГУ ДСНС України в Харківській області полковника служби цивільного захисту за №214 від 28.05.2019 та за №219 від 31.05.2019.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 29.10.2019 відмовлено в задоволенні позовних вимог.
Не погодившись з даним рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач зазначив, що судом першої інстанції не було враховано вимоги Кодексу законів про працю України (далі – КЗпП), а саме ст. 72 КЗпП, яка зобов`язує роботодавця надати інший день для відпочинку або компенсувати в грошовій формі, що зі сторони роботодавця зроблено не було. Такою діяльність відповідач порушив умови контракту № 367/17 та вимоги ст. 45 Конституції України, вимоги ст. 107, 111 КЗпП. Також не було взято до уваги, що роботодавець відповідно до контракту № 367/17 повинен був забезпечити позивача паливо-мастильними матеріалами та транспортом для можливості чергування на виборчій дільниці, яка знаходиться за 30 км від місця дислокації підрозділу ДСНС, що з боку відповідача зроблено не було. Крім того, суд першої інстанції не взяв до уваги, що головним інспектором Кегичівського РС ГУ ДСНС України у Харківській обл. фактично перевірку несення служби не було здійснено, а зателефоновано до поліцейського Ковальчука В., з метою перевірити хід несення служби. 
Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 10.12.2019 витребувано справу № 520/6567/19 з суду першої інстанції.
Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 24.12.2019 відкрито провадження по справі.
08 січня 2020 року року від відповідача по справі надійшов відзив, в якому останній просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги, а рішення суду першої інстанції залишити без змін. 
Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 23.01.2020 закінчено підготовку до розгляду та призначено справу у відкритому судовому засіданні.
Згідно з положеннями ч. 3 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, пояснення позивача та його представника, представника відповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та відзиві на неї, прийшла до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судовим розглядом були встановлені наступні обставини, які не оспорені сторонами.
Лейтенант служби цивільного захисту Долженко О.Д., провідний інспектор Кегичівського районного сектора проходив службу в Кегичівському районному секторі ГУ ДСНС у Харківській обл. з 14.06.2017.
10 червня 2017 року між позивачем та Державною службою України з надзвичайних ситуацій в особі Начальника ГУ ДСНС України в Харківській обл. ОСОБА_2 укладено контракт №367/17 про проходження служби цивільного захисту. Контракт набирав чинності з 10.06.2017, терміном дії на три роки.   
Відповідно до Закону України «Про вибори Президента України» від 05.03.1999 № 474-ХІV та з метою своєчасного вжиття організаційних та практичних заходів, направлених на запобігання виникнення надзвичайних ситуацій, забезпечення пожежної та техногенної безпеки під час підготовки і проведення 31 березня 2019 чергових виборів Президента України, ГУ ДСНС у Харківській обл. було видано наказ від 13.03.2019 № 73 «Про вжиття заходів щодо забезпечення пожежної та техногенної безпеки під час підготовки та проведення чергових виборів Президента України у 2019 році». 
Відповідно до наказу ГУ ДСНС у Харківській обл. від 13.03.2019 № 73, а саме п.4 та Додатку № 5 «Графік чергування на об`єктах, де розташовані окружні виборчі комісії та звичайні (спеціальні) виборчі дільниці з чергових виборів Президента України 31.03.2019 р. в Кегичівському районі» провідний інспектор Кегичівського РС Долженко О.Д ОСОБА_3 був закріплений за одномандатним виборчим округом (Окружна виборча комісія) № 179, звичайної або спеціальної виборчої дільниці № 630501, яка розташована за адресою: Харківська область, Кегичівський район, с. Вовківка, вул. Центральна 2 (школа, спортивний зал). 
Згідно з п.п.2 п. 9 наказу ГУ ДСНС у Харківській обл. від 13.03.2019 № 73 було доведено під особистий підпис ОСОБА_1 та вручено «ПАМ`ЯТКУ» (Додаток 6 Наказу).
Відповідно до «ПАМ`ЯТКИ» ОСОБА_1 повинен був вжити наступні дії, а саме:
взяти до 23.03.2019 відкріпний талон на закріпленій виборчій дільниці за місцем прописки;
30 березня 2019 року до 16:00 прибути на виборчу дільницю, встановити контакт з керівником об`єкта та головою виборчої дільниці, на об`єкті куди його було розподілено чергувати. Провести огляд дільниці, в ході якого особливу увагу звернути на стан електрогосподарства, забезпеченість та готовність первинних засобів пожежогасіння, шляхів евакуації, резервного освітлення, внутрішнього та зовнішнього протипожежного водопостачання, засобів протипожежного захисту. Про проведену роботу доповісти рапортом до начальників районних управлінь (відділів, секторів) ДСНС України у Харківській області;
31 березня 2019 року о 07:30 (з урахуванням переводу годинника на літній час) прибути на об`єкт за місцем чергування та доповісти до чергової частини районного управління (відділу, сектора) ДСНС України у Харківській обл. тощо.
З відомості, що є Додатком 7 до вказівки ГУ ДСНС України у Харківській обл. від 04.01.2019 №010/151/В-15, вбачається з провідним інспектором ОСОБА_1 було проведено інструктаж з питань дотримання законності, ввічливого ставлення до громадян, особливостей несення служби в умовах підвищеної оперативної готовності під час проведення виборів та вжиття заходів щодо забезпечення пожежної і техногенної безпеки охороняємих об`єктах. 
31 березня 2019 року головним інспектором Кегичівського РС майором служби цивільного захисту ОСОБА_4 було здійснено перевірку несення служби підпорядкованим особовим складом, закріпленим за виборчими дільницями, та виявлено, що провідний інспектор Кегичівського РС лейтенант служби цивільного захисту ОСОБА_1 запізнився (прибув на виборчу дільницю о 10:30 год.) до місця чергування на виборчу дільницю № 630501, с. Вовківка, під час виборів Президента України у 2019 році, про що не повідомив керівництво Кегичівського РС та не виходив на зв`язок під час спроби зв`язатись, з ним чим порушив службову дисципліну та вимоги наказу ГУ ДСНС у Харківській обл. від 13.03.2019 № 73.
01 квітня 2019 року начальник Кегичівського РС провів бесіду з провідним інспектором Кигечівського РС ОСОБА_1 та з`ясував, що він 31.03.2019 прямуючи до виборчої дільниці потрапив в аварійну ситуацію, а саме: пробив піддон власного автомобіля ВАЗ 2001 та зупинився для його ремонту. На телефонні дзвінки не відповідав, тому що заходився під автомобілем, ремонтуючи його, що також відображено у поясненнях ОСОБА_1 від 01.04.2019. (а.с.42 т.2).
Враховуючи, що фактів підтвердження або спростування наданих пояснень не встановлено у зв`язку з відсутністю на час проведення службового розслідування автомобіля лейтенанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 та відсутності надходження повідомлення від ОСОБА_1 до чергового диспетчера 20 - ДПРЧ і керівництва Кегичівського РС 31.03.2019 про поломку автомобіля, за фактом не виконання наказу ГУ ДСНС у Харківській обл. № 73 від 13.03.2019, згідно наказу Кегичівського районного сектору ГУ ДСНС у Харківській обл. від 01.04.2019 № 53 було проведено службове розслідування.
03 квітня 2019 року проведено бесіду з провідним інспектором Кегичівського РС ОСОБА_1 , у відношенні якого відповідно до вимог наказу Кегичівського РС від 01.04.2019 № 53вс проводилося службове розслідування по факту невиконання вимог наказу ГУ ДСНС у Харківській обл. від 13.03.2019 № 73 та під час бесіди лейтенант служби цивільного захисту ОСОБА_1 був ознайомлений з матеріалами службового розслідування, з порушеннями згоден, зобов`язався виправитися та в подальшому не допускати подібних випадків.
Зі змістом висновку службового розслідування від 09.04.2019 ОСОБА_1 також був ознайомлений без зауважень, про що свідчить підпис позивача. (а.с.44 т.2).
Як вбачається з витягу з протоколу №9 засідання атестаційної комісії ГУ ДСНС України в Харківській обл. від 14.05.2019 згідно висновку атестаційної комісії лейтенант служби цивільного захисту ОСОБА_1 займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню із служби у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового та начальницького складу.
24 травня 2019 року начальником Кегичівського РС підполковником служби цивільного захисту ОСОБА_5 було подано рапорт на начальника ГУ ДСНС у Харківській обл. про те, що 23.05.2019 після 17:00 год провідний інспектор Кегичівського РС лейтенант служби цивільного захисту повідомив його про те, що 23.05.2019 він був на допиті в прокуратурі Харківської області, де розглядалися матеріали досудового розслідування за № 12018220720000286 від 30.09.2018 за ч.2 ст. 345 КК, йому вручили повідомлення про підозру в умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків. При цьому, ОСОБА_1 про вручення повідомлення про підозру в кримінальній справі, належним чином не доповів до керівництва Кегичівського РС та ГУ ДСНС у Харківській обл.
Відповідно до витягу з протоколу №11 засідання атестаційної комісії ГУ ДСНС України в Харківській обл. від 27.05.2019 при повторному розгляді питання щодо відповідності займаній посаді висновок атестаційної комісії: рішення, прийняте на засіданні атестаційної комісії ГУ ДСНС України в Харківській обл. 14.05.2019 залишити без змін, лейтенант служби цивільного захисту ОСОБА_1 займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню із служби у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового та начальницького складу.
Згідно наказу ГУ ДСНС у Харківській обл. «Про накладення дисциплінарного стягнення» від 28.05.2019 №214 за неналежне виконання службових обов`язків наказано провідного інспектора Кегичівського районного сектора лейтенанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 притягнути до дисциплінарної відповідальності та накласти дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту. 
Наказом ГУ ДСНС у Харківській обл. (по особовому складу) №219 від 31.05.2019 звільнено лейтенанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 із служби у запас Збройних Сил за пунктом 173 (з постановкою військовий облік) та пунктом 176 підпунктом 6 (у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу). 
Відмовляючи в задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з того, що на позивача накладене дисциплінарне стягнення саме за неодноразові порушення службової дисципліни, допущені ОСОБА_1 , які у сукупності є підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби.
Суд апеляційної інстанції з даним висновком суду погоджується, з огляду на наступне.
Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 101 Кодексу цивільного захисту України (далі – КЦЗ України) служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період.
Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України.
На рядовий і начальницький склад служби цивільного захисту поширюється дія Дисциплінарного статуту, затвердженого законом.
За приписами ст. 103 КЦЗ України щодо проходження служби цивільного захисту може бути укладено: 1) контракт про проходження служби цивільного захисту - з особою, яка призначається на посаду рядового або начальницького складу служби цивільного захисту; 2) контракт про навчання (проходження служби цивільного захисту) - зособою, зарахованою до навчального закладу цивільного захисту; 3) контракт про перебування у резерві служби цивільного захисту - зособою, зарахованою до резерву служби цивільного захисту в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Форма, порядок і правила укладення контракту, припинення (розірвання) контракту та наслідки припинення (розірвання) контракту визначаються положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу.
Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 106 КЦЗ України контракт припиняється (розривається), а особи рядового і начальницького складу звільняються із служби цивільного захисту: у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового чи начальницького складу.
Відповідно до пп. 6 п. 176 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2013 року № 593 (далі - Положення № 593) контракт про проходження служби цивільного захисту припиняється (розривається), а особи рядового і начальницького складу звільняються із служби цивільного захисту: у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу.
Контракт про проходження служби цивільного захисту може бути розірвано достроково з ініціативи ДСНС, яку представляє керівництво органу чи підрозділу цивільного захисту, і особу рядового чи начальницького складу може бути звільнено із служби цивільного захисту у випадках, передбачених підпунктами 2 - 4, 6 і 8 - 11 пункту 176 і абзацом першим пункту 178 цього Положення (п. 182 Положення № 593).
Особи рядового і начальницького складу, стосовно яких прийнято рішення про дострокове розірвання контракту, мають право оскаржити таке рішення у порядку, встановленому законодавством. У разі визнання рішення про дострокове розірвання контракту незаконним особи рядового і начальницького складу поновлюються на посадах, які займали раніше, або на рівнозначних посадах з виплатою грошового забезпечення за час вимушеного невиконання службових обов`язків (п. 184 Положення № 593).
За змістом п. 31 Положення № 593 особи рядового і начальницького складу зобов`язані, зокрема, чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту, виконувати закони України; добросовісно і в повному обсязі виконувати покладені на них згідно із займаною посадою службові обов`язки; проходити службу цивільного захисту в тих органах і підрозділах цивільного захисту і в тих місцях, де це викликано інтересами служби; сприяти підтриманню порядку і дисципліни.
За протиправні дії чи бездіяльність під час виконання службових обов`язків особи рядового і начальницького складу несуть відповідальність згідно із законом (п. 32 Положення № 593).
Відповідно до п. 1 розд. І Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут служби цивільного захисту» (далі – Дисциплінарний статут) службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов`язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту (далі - контракт).
Згідно п.29 Положення № 593 особи рядового і начальницького складу можуть бути заохочені або притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту.
Згідно пункту 6 розділу І Дисциплінарного статуту порушення службової дисципліни є дисциплінарним правопорушенням.
Відповідно до п. 8 розділу І Дисциплінарного статуту порушення службової дисципліни - протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов`язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством зпитань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту.
Згідно пункту 57 розділ ІІІ «Дисциплінарні стягнення за порушення службової дисципліни» Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни.
Згідно з п. 58 Дисциплінарного статуту грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, що не містить ознак кримінального правопорушення, зокрема, невихід на службу без поважних причин.
За приписами пункту 68 розділу ІІІ Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) звільнення зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.
Так, під час судового розгляду встановлено, що ОСОБА_1 неодноразово притягувався до дисциплінарної відповідальності за весь період проходження служби цивільного захисту.
Так, відповідно до наказу ГУ ДСНС України у Харківській обл. від 10.10.2018 № 349 вс «Про накладення дисциплінарного стягнення» ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності за неналежне виконання службових обов`язків та накладено дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження (а.с.47 т.2);
Наказом ГУ ДСНС України у Харківській обл. від 15.11.2018 № 404 вс «Про накладення дисциплінарного стягнення» ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності за невихід на службу без поважних причин та накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани (а.с.67 т.2);
Наказом ГУ ДСНС України у Харківській обл. від 17.04.2019 № 158 о/с «Про накладення дисциплінарного стягнення» ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності за втрату службового посвідчення та накладено дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани (а.с.80 т.2);
Звільнення осіб рядового і начальницького складу зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту або через службову невідповідність є крайнім заходом дисциплінарного впливу і може застосовуватися у разі, якщо раніше вжиті заходи дисциплінарноговпливу не дали позитивних результатів або якщо вчинене дисциплінарне правопорушення не сумісне з перебуванням на службі цивільного захисту (п. 80 розділу ІІІ Дисциплінарного статуту).
За змістом п. 83 розділу ІІІ Дисциплінарного статуту прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке призначається виданим наказом начальника з метою з`ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди.
Дисциплінарне стягнення може бути накладено не пізніше ніж протягом 30 днів від дня, коли про правопорушення стало відомо начальнику, а у разі проведення за фактом вчинення правопорушення службового розслідування - від дня закінчення службового розслідування, не враховуючи періоду тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці порушника дисципліни (п. 86 розділу ІІІ Дисциплінарного статуту).
Відповідно до п. 100 Дисциплінарного статуту про накладення дисциплінарного стягнення на порушника може видаватися наказ, зміст якого доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під її підпис. У разі звільнення зі служби особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу. У разі відмови особи рядового чи начальницького складу від ознайомлення з наказом під її підпис безпосередній начальник складає про це акт.
Відповідно до п.п. 81, 84-85 Дисциплінарного статуту накладенню дисциплінарного стягнення передує отримання від порушника дисципліни письмового пояснення. У разі відмови порушника дати письмове пояснення безпосередній начальник такої особи складає про це акт. Службове розслідування має бути завершено протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей строк може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць. Порядок проведення службового розслідування визначається спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади з питань цивільного захисту.
Судовим розглядом встановлено, що прийняттю оскаржуваного наказу передував висновок службового розслідування від 09.04.2019 та висновки атестаційної комісії за результатами проведеної атестації від 14.05.2019 та 27.05.2019, відповідно до яких лейтенант служби цивільного захисту ОСОБА_1 займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню із служби у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового та начальницького складу. Крім того, по факту виявлених порушень службової дисципліни начальником Управління персоналу Головного управління неодноразово із позивачем проводилися бесіди, що зафіксовано аркушах-бесідах.
Посилання позивача, викладені в апеляційній скарзі, стосовно необхідності забезпечення його паливо-мастильними матеріалами та транспортом для можливості чергування на виборчій дільниці, а також надання одного дня відпочинку або компенсації в грошовій формі відповідно до ст. 72 КЗпП, колегія суддів вважає такими, що не впливають на висновки суду першої інстанції про правомірність винесення наказів начальником ГУ ДСНС України в Харківській обл. полковником служби цивільного захисту за №214 від 28.05.2019 та за №219 від 31.05.2019.
Доводи позивача про те, що головним інспектором Кегичівського РС ГУ ДСНС України у Харківській обл. фактично перевірку несення служби не було здійснено, а зателефоновано до поліцейського ОСОБА_6 , з метою перевірки ходу несення служби,  колегія суддів вважає такими, що не спростовують висновки суду, оскільки порядок проведення перевірки ходу несення служби чинним законодавством не регламентований, відтак зазначені обставини не є підставою для скасування оскаржуваних наказів.
Враховуючи встановлені у справі обставини та наведені правові норми, якими врегульовані спірні правовідносини, судовим розглядом підтверджено, що позивач, під час проходження служби цивільного захисту, неодноразово порушував службову дисципліну, встановлену КЦЗ України, Дисциплінарним статутом, Положенням та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту.
З огляду на зазначене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що за скоєні дисциплінарні правопорушення до позивача правомірно застосовані дисциплінарні стягнення в порядку та на умовах, установлених Дисциплінарним статутом, порушень з боку відповідача при прийнятті спірних наказів судом не встановлено.
Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що застосування до позивача стягнення у вигляді звільнення зі служби відповідає характеру скоєного позивачем проступку, у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу.
З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних.
Ухвалюючи дане судове рішення колегія суддів керується ст.322 КАС України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення «Серявін та інші проти України») та Висновком № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень. 
Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі «Серявін та інші проти України»(п.58) суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний  з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6  Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, колегія суддів прийшла до висновку про відсутність необхідності  надання відповіді на інші аргументи позивача, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.
З урахуванням наведеного вище, суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв законне і обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, відтак, відсутні підстави для його скасування.           
Відповідно до   ст. 316 КАС України   суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 326, 327 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 29 жовтня 2019 року по справі № 520/6567/19  залишити без змін  .
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 	(підпис)	Л.В. Любчич 	
Судді	(підпис)  (підпис) 	О.А. Спаскін    О.В. Присяжнюк   	
Постанова складена в повному обсязі  12.03.20.