Справа № 991/2811/20
Провадження1-кс/991/2895/20

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2020 року                                                                                 м.Київ 

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , особи, що звернулась зі скаргою, ОСОБА_3 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Спеціалізованої антикорупційної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,
ВСТАНОВИВ:
До Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі – САП) Офісу Генерального прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі – ЄРДР) про кримінальні правопорушення, відповідальність за які передбачена ст. 364, ч. 3 ст. 382 КК України, в якій заявник просить:
- визнати бездіяльність уповноваженої особи САП щодо невнесення відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР;
- зобов`язати уповноважену особу САП невідкладно вчинити належні дії по внесенню відомостей щодо злочину до ЄРДР;
- зобов`язати уповноважену особу САП видати пам`ятку про права потерпілого;
- зобов`язати уповноважену особу САП видати витяг з ЄРДР стосовно відкритого кримінального провадження;
- зобов`язати уповноважену особу САП негайно проінформувати слідчого суддю Вищого антикоурпційного суду про результати виконання ухвали.
Скарга мотивована тим, що 23.03.2020 року ОСОБА_3 направив до САП заяву про вчинене кримінальне правопорушення, відомості за якою, у порушення вимог ст. 214 КПК України, до ЄРДР не внесено. 
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 01.04.2020 року провадження за вищезазначеною скаргою було відкрито.
Заявник ОСОБА_3 в судовому засіданні вимоги скарги підтримав, просив задовольнити із викладених у ній підстав.
Представник особи, бездіяльність якої оскаржується, був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, до суду не з`явився, про причини неявки не повідомив.
Відповідно до ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Враховуючи положення статті 306 КПК України, та з метою дотримання розумних строків розгляду скарги, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, здійснення якого має забезпечити, зокрема, слідчий суддя на досудовому провадженні, з метою дотримання прав, свобод та інтересів учасників провадження та забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду, слідчий суддя вважає можливим провести розгляд скарги за відсутності представника та особи, бездіяльність якої оскаржується.
Слідчий суддя, вивчивши матеріали скарги, заслухавши доводи заявника, дійшов наступних висновків.
Статтею 303 КПК України встановлено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування. 
Слідчим суддею встановлено, що заявник у своїй скарзі оскаржує бездіяльність уповноваженої особи САП щодо невнесення відомостей до ЄРДР про кримінальні правопорушення, відповідальність за які передбачена ст. 364 КК України, що, відповідно до положень ст. 33-1 КПК України, підсудне Вищому антикорупційному суду, а також – ч. 3 ст. 382 КК України, що, відповідно до положень ст. 33-1 КПК України, непідсудне Вищому антикорупційному суду.
У разі об`єднання в одному провадженні матеріалів досудових розслідувань щодо декількох осіб, підозрюваних у вчиненні одного кримінального правопорушення, або щодо однієї особи, підозрюваної у вчиненні кількох кримінальних правопорушень, серед яких є кримінальні провадження, підсудні Вищому антикорупційному суду, судове провадження здійснює Вищий антикорупційний суд, якщо виділення в окреме провадження матеріалів кримінального провадження, які не віднесені до підсудності цього суду, може негативно вплинути на повноту судового розгляду ( абзац 3 пункту 20-2 Перехідних положень Розділу ХІ «Перехідні положення» Кримінального процесуального кодексу України).
Відповідно до ч.ч. 2, 3 статті 33-1 КПК України, слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті. Інші суди, визначені цим Кодексом, не можуть розглядати кримінальні провадження щодо злочинів, які віднесені до підсудності Вищого антикорупційного суду (крім випадку, передбаченого абзацом сьомим частини першої статті 34 цього Кодексу).
Враховуючи викладене, а також те, що заявник оскаржує бездіяльність уповноваженої особи САП щодо невнесення до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення, відповідальність за які передбачена ст. 364, ч. 3 ст. 382 КК України, серед яких є й така, що підсудна Вищому антикорупційному суду, то в даному випадку судовий контроль повинен здійснюватися слідчим суддею Вищого антикорупційного суду.
Зазначений висновок узгоджується з висновками колегії суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду, викладені в ухвалі від 03.10.2019 р. у справі № 910/378/19.
Під час судового розгляду встановлено, що 23.03.2020 року ОСОБА_3 поштовим відправленням № 0311517907001 через АТ «Укрпошта» направив заяву про вчинення злочину до САП, в якій викладені відомості, що свідчать про можливе вчинення посадовими особами Київської місцевої прокуратури № 10 м. Києва ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та посадовою особою Шевченківського УП ГУНП України у м. Києві ОСОБА_8 кримінальних правопорушень, передбачених ст. 364, ч. 3 ст. 382 КК України.
Як вбачається із відповідного витягу із офіційного сайту АТ «Укрпошта» та зворотного повідомлення про вручення, поштове відправлення № 0311517907001 було отримано адресатом (САП) 24.03.2020 року.
Однак, станом на день розгляду скарги, відповідь за результатами розгляду зазначеної заяви від уповноважених осіб САП не надходила, відомості, викладені в зазначеній заяві, до ЄРДР не вносилися, відповідний витяг заявнику не надавався.
Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.
Згідно п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.
Відповідно до висновку, викладеному в ухвалі Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 11 жовтня 2019 року у справі № 910/377/19, зі змісту ст.214 КПК України слідує, що якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу кримінального правопорушення, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК. Також, положення законодавства не передбачають здійснення слідчим суддею оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.
Слідчим суддею встановлено, що зі змісту заяви ОСОБА_3 , направленої 23.03.2020 року до САП, вбачається, що заявник порушує питання щодоможливого вчинення кримінальних правопорушень посадовими особами Київської місцевої прокуратури № 10 м. Києва ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та посадовою особою Шевченківського УП ГУНП України у м. Києві ОСОБА_8 , а також, коротко викладає обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а тому, відповідно до положень ст. 214 КПК України, відомості, викладені в даній заяві, підлягають внесенню до ЄРДР. 
З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання про наявність підстав для задоволення скарги у цій частині.
Що стосується вимоги заявника про покладення на уповноважену особу САП обов`язку надати витяг з ЄРДР, який підтверджує внесення відомостей за його заявою про вчинення кримінального правопорушення, то в цій частині скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Статтею 214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
З огляду на зазначене, уповноважена особа САП зобов`язана надати заявнику витяг з ЄРДР, який підтверджує внесення відомостей за заявою  ОСОБА_3 , направленої до САП 23.03.2020 року, про вчинення кримінального правопорушення, через 24 години з моменту внесення таких відомостей до ЄРДР.
Крім того, ОСОБА_3 просить зобов`язати уповноважену особу САП вручити заявнику пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого.
Згідно ч. 1, 2 ст. 55 КПК України, потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.
Частиною 5 вказаної статті встановлено, що за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.
Відповідно до п. 10) ч. 1 ст. 3 КПК України,  кримінальне провадження - досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.
Згідно з ч. 2 ст. 214 КПК України, досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
За такого, слідчий суддя приходить до висновку, що до внесення відомостей в ЄРДР особа має статус заявника, а статус потерпілого виникає саме у кримінальному провадженні, тобто вже після внесення відповідних відомостей до ЄРДР.
Таким чином, вимога про вручення заявнику пам`ятки про процесуальні права і обов`язки потерпілого є передчасною, оскільки вручення такої пам`ятки здійснюється потерпілому у кримінальному провадженні, після внесення відомостей до ЄРДР.
Що стосується вимоги про зобов`язання уповноваженої особи САП повідомити слідчого суддю про виконання ухвали суду, то слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні зазначеної вимоги, оскільки за змістом ч. 4 ст. 535 КПК України органи, які виконують судове рішення, повідомляють суд, який постановив судове рішення, про його виконання, а за такого відсутні підстави додатково зобов`язувати особу, яка буде виконувати рішення суду, повідомляти про його виконання. Крім того, на даний час у слідчого судді немає підстав вважати, що його рішення не буде виконано, а за такого, у цій частині скарга не підлягає задоволенню.
Що стосується вимоги ОСОБА_3 про визнання протиправною бездіяльності уповноважених осіб САП, то слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Статтею 307 КПК України встановлений вичерпний перелік рішень, які можуть бути ухвалені слідчим суддею за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування, а саме, за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування постановляється ухвала слідчого судді, яка може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.
За таких обставин, слідчий суддя за результатами розгляду скарг, зокрема, на бездіяльність уповноважених осіб САП, здійснює судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні шляхом прийняття одного з вищезазначених рішень, а не шляхом визнання дій особи протиправними.
За таких обставин, вимога заявника у цій частині не підлягає задоволенню.
Виходячи із вищевикладеного, враховуючи, що розгляд провадження відбувається на засадах змагальності, а суб`єкт бездіяльності не надав слідчому судді відомостей щодо дотримання вимог ст. 214 КПК України при отриманні заяви про кримінальне правопорушення, слідчий суддя приходить до переконання про наявність підстав для часткового задоволення скарги.
На підставі викладеного, керуючись статтями  214, 303, 307, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:
Скаргу задовольнити частково.
Зобов`язати уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури:
- внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою ОСОБА_3 без номеру без дати, надіслану за допомогою АТ "Укрпошта" 23.03.2020р., яка отримана 24.03.2020р.;
- у строк, передбачений ч.1 ст.214 КПК України, надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя                                                                                                  ОСОБА_1