КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

Апеляційне провадження:                                                                 Доповідач - Ратнікова В.М.
№ 22-ц/824/7075/2020  
 
П О С Т А Н О В А
 
І М Е Н Е М     У К Р А Ї Н И
 
м. Київ                                                                                               Справа № 369/9441/19
 
11 червня 2020 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів  Судової палати з розгляду цивільних справ:
 
головуючого судді -  Ратнікової В.М. 
суддів                        -  Левенця Б.Б.
                                   -  Борисової О.В.
при секретарі            -  Масловській К.І.
 
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою відповідачки ОСОБА_1 на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 лютого 2020 року, постановлену під головуванням судді Дубас Т.В.,  за клопотанням ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову в справі за заявою ОСОБА_2 про забезпечення позову до його пред`явлення,-
 
                                     в с т а н о в и в:
 
22 липня 2019 року ОСОБА_2 звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви, в якій просив накласти арешт на земельні ділянки:
- площею 4,3659 га, кадастровий номер 3222482400:03:008:0076, що розташована за адресою: Київська область , Києво - Святошинський район, с. Горенка ;
- площею 0,2 га, кадастровий номер 3222482401:01:001:5056, що розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Горенка ;
- площею 0,2 га, кадастровий номер 3222482401:01:001:5057, що розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Горенка;
- площею 0,2092 га, кадастровий номер 3222482401:01:001:5058, що розташована за адресою: Київська область , Києво-Святошинський район, с. Горенка;
- площею 0,135 га, кадастровий номер 3222482401:01:001:5052, що розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Горенка;
- площею 0,135 га, кадастровий номер 3222482401:01:001:5051, що розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Горенка;
- площею 0,4827 га, кадастровий номер 3222482401:01:001:5048, що розташована за адресою: Київська область, Києво - Святошинський район, с. Горенка ;
- площею 0,2 га, кадастровий номер 3222482401:01:001:5045, що розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Горенка ;
- площею 0,2 га, кадастровий номер 3222482401:01:001:5046, що розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Горенка ;
- площею 0,2 га, кадастровий номер 3222482401:01:001:5047, що розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Горенка;
- площею 0,4481 га, кадастровий номер 3222482401:01:001:5053, що розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Горенка;
- площею 0,111 га, кадастровий номер 3222482401:01:010:0151, що розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Горенка;
- площею 0,1119 га, кадастровий номер 3222482401:01:001:5061, що розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Горенка;
- площею 0,9063 га, кадастровий номер 3222482400:03:008:0083, що розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Горенка;
- площею 1,4877 га, кадастровий номер 3222482400:03:008:0080, що розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Горенка;
- площею 2,1150 га, кадастровий номер 3222482400:03:008:0077, що розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Горенка;
- площею 0,3974 га, кадастровий номер 3222482400:03:008:0086, що розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Горенка;
- площею 2,1247 га, кадастровий номер 3222482400:03:008:0079, що розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Горенка;
- площею 2,2496 га, кадастровий номер 3222482400:03:008:0081, що розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Горенка;
- площею 2,1992 га, кадастровий номер 3222482400:03:008:0078, що розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Горенка.
Заяву обґрунтовував тим, що в період з 2009 року по 2012 рік ОСОБА_1 та ОСОБА_3 отримали від нього значну суму грошових коштів, які вони привласнили та витратили на потреби їхніх сімей - на приватизацію земельних ділянок на своє ім`я та членів  їх сім`ї. У зв`язку з чим він має намір звернутися з позовом до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про стягнення безпідставно одержаних коштів в сумі 1 612 186 грн. та 159 900 доларів США.
Враховуючи викладене, він має підстави вважати, що відповідачі, дізнавшись про пред`явлення до них позову, зможуть здійснити відчуження належних їм на праві власності  земельних ділянок, що унеможливить виконання рішення суду в разі задоволення його позову.
 Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 23 липня 2019 року заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову до його пред`явлення - задоволено частково.
Накладено арешт на земельні ділянки:
- площею 4,3659 га, кадастровий номер 3222482400:03:008:0076, що розташована за адресою: Київська область , Києво -Святошинський район, с. Горенка ;
- площею 0,2 га, кадастровий номер 3222482401:01:001:5056, що розташована за адресою: Київська область, Києво - Святошинський район, с. Горенка ;
- площею 0,2 га, кадастровий номер 3222482401:01:001:5057, що розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Горенка;
- площею 0,2092 га, кадастровий номер 3222482401:01:001:5058, що розташована за адресою: Київська область , Києво-Святошинський район , с . Горенка;
- площею 0,135 га, кадастровий номер 3222482401:01:001:5052, що розташована за адресою: Київська область , Києво-Святошинський район, с . Горенка;
- площею 0,135 га, кадастровий номер 3222482401:01:001:5051, що розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Горенка;
- площею 0,4827 га, кадастровий номер 3222482401:01:001:5048, що розташована за адресою: Київська область, Києво -Святошинський район, с. Горенка ;
- площею 0,2 га, кадастровий номер 3222482401:01:001:5045, що розташована за адресою: Київська область, Києво -Святошинський район, с. Горенка ;
- площею 0,2 га, кадастровий номер 3222482401:01:001:5046, що розташована за адресою: Київська область, Києво -Святошинський район, с. Горенка ;
- площею 0,2 га, кадастровий номер 3222482401:01:001:5047, що розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с . Горенка;
- площею 0,4481 га, кадастровий номер 3222482401:01:001:5053, що розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с . Горенка ;
- площею 0,111 га, кадастровий номер 3222482401:01:010:0151, що розташована за адресою: Київська область , Києво-Святошинський район, с . Горенка;
- площею 0,1119 га, кадастровий номер -3222482401:01:001:5061, що розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с . Горенка;
- площею 0,9063 га, кадастровий номер -3222482400:03:008:0083, що розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с . Горенка;
- площею 1,4877 га, кадастровий номер -3222482400:03:008:0080, що розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с . Горенка;
- площею 2,1150 га, кадастровий номер -3222482400:03:008:0077, що розташована за адресою: Київська область , Києво-Святошинський район, с . Горенка ;
- площею 0,3974 га кадастровий номер 3222482400:03:008:0086, що розташована за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Горенка ;
- площею 2,1247 га  кадастровий номер 3222482400:03:008:0079, що розташованаза адресою: Київська область,Києво-Святошинський район,с.Горенка.
24 грудня 2019 року ОСОБА_1 подала до суду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, яке обґрунтовувала тим, що при накладенні арешту на  вказані земельні ділянки судом не було встановлено, чи дійсно  між власниками земельних ділянок та позивачем виник спір, оскільки позивач має фінансові претензії до неї та ОСОБА_4 , а арешт був накладений судом на майно і третіх осіб: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 . 
На підставі викладеного, просила суд скасувати заходи забезпечення позову у вигляді арешту на земельні ділянки, вжиті на підставі ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 23.07.2019 року у справі № 369/9441/19.
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 лютого 2020 року у задоволені клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у справі за заявою ОСОБА_2 про забезпечення позову до його пред`явлення- відмовлено.
Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, відповідачка ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 лютого 2020 року  та ухвалити нове судове рішення про скасування заходів забезпечення позову у вигляді арешту на земельні ділянки.
Апеляційну скаргу обґрунтовувала тим, що ухвала суду є незаконною, постановлена з порушенням норм процесуального права. 
Зазначає, що висновок суду першої інстанції про те, що між сторонами реально існує спір не відповідає дійсним обставинам справи, оскільки позивач має фінансові претензії лише до неї та ОСОБА_4 . При цьому арешт був накладений  судом і на майно третіх осіб: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .  Факт відсутності договірних зобов`язань між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 визнається позивачем, що унеможливлює застосування солідарного стягнення коштів  з  третіх осіб на користь позивача.
Крім того, судом при постановленні оскаржуваної ухвали було помилково встановлено, що існує реальна загроза невиконання чи ускладнення виконання майбутнього рішення суду.
Також судом першої інстанції не звернуто уваги на те, що заявлені вимоги щодо накладення арешту на земельні ділянки  є неспівмірними із заявленими позовними вимогами. 
У відзиві на апеляційну скаргу представник позивача ОСОБА_2 адвокат Письменна Наталя Володимирівна просить залишити апеляційну скаргу без задоволення посилаючись на те, що позивачем були надані суду беззаперечні докази того, що відповідачі мають намір відчуження майна, яке належить їм на праві власності, що призведе до неможливості виконання  рішення суду в майбутньому. Наклавши арешт на нерухоме майно відповідачів, суд не позбавив останніх права володіти та користуватися майном, яке належить їм на праві власності, а лише обмежив  право розпорядження майном з метою можливості виконання рішення суду. Доводи апеляційної скарги про те, що сума боргу та вартість майна, на яке накладено арешт є неспівмірними вважає безпідставними, оскільки позивач звернувся до суду з позовом про витребування безпідставно отриманих коштів в розмірі 1 612 186 грн. та 159 900 доларів США, а апелянтом не надано жодного належного та допустимого доказу на підтвердження своїх доводів. Крім того, із заявою про скасування заходів забезпечення позову звернулася лише ОСОБА_1 , проте вона просить зняти обтяження з усіх земельних ділянок, які їй на праві власності не належать. 
В судовому  засіданні представник відповідачки ОСОБА_1 адвокат Кондратенко Катерина Володимирівна  підтримала доводи апеляційної скарги та просила її задовольнити.
Позивач ОСОБА_2 , його представник  ОСОБА_9  та відповідачі ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 в судове засідання не з`явилися, про день та час слухання справи судом повідомлялися у встановленому законом порядку, а тому  колегія суддів вважає можливим розгляд справи у їх відсутності.
Заслухавши доповідь судді Ратнікової В.М., пояснення представника апелянта, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що 22 липня 2019 року ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви, в якій просив накласти арешт на земельні ділянки. 
Вказана заява була частково задоволена ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 23 липня 2019 року.
На виконання  вимог ч. 4 ст. 152 ЦПК України, ОСОБА_2 02.08.2019 року звернувся до суду  з відповідним позовом та на даний час триває розгляд у справі № 369/10052/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про витребування безпідставно отриманих коштів. У даному позові ОСОБА_2 просить суд стягнути солідарно з ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 безпідставно отримані кошти в сумі 1 612 186 грн. та 159 900 доларів США.
Подаючи клопотання про скасування заходів забезпечення позову, ОСОБА_1 посилалася на те, що при накладенні арешту на земельні ділянки судом не було встановлено, чи дійсно  спір  виник між власниками земельних ділянок та позивачем, оскільки позивач має фінансові претензії до неї та ОСОБА_4 , а арешт був накладений судом і на майно  третіх осіб, а саме: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 . Крім того, судом першої інстанції було помилково встановлено, що існує реальна загроза невиконання чи ускладнення виконання майбутнього рішення суду. Також судом першої інстанції не звернуто уваги на те, що заявлені вимоги щодо накладення арешту на земельні ділянки не є співмірними із заявленими позовними вимогами. 
Відмовляючи в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, вжитих на підставі ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 23.07.2019 року у справі № 369/9441/19, суд першої інстанції посилався  на те, що обставини, які стали підставою для вжиття заходів забезпечення позову, продовжують існувати. Заявником не було надано доказів необґрунтованості накладення арешту на земельні ділянки, які є власністю відповідачів. Не надано заявником  і доказів того, що потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування. Вказує, що з наданих позивачем на підтвердження своїх вимог доказів  вбачається, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.
Колегія суддів вважає, що такі висновки суду першої інстанції зроблені на підставі повного та об`єктивного дослідження наданих доказів та в повній мірі відповідають вимогам процесуального права з наступних підстав.
Відповідно до вимог ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити, передбачених статтею 150 цього Кодексу, заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.
Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.
Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов може забезпечуватися накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.
Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (ч. 3 ст. 150 ЦПК України).
Відповідно до ч.ч.1,2 ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала (ч.4 ст. 158 ЦПК України).
Відповідно до ч.ч. 7-10 ст.158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову, суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.
Відповідно до ч. 13 ст. 158 ЦПК України заходи забезпечення позову, вжиті судом до подання позовної заяви, скасовуються судом також у разі: неподання заявником відповідної позовної заяви згідно з вимогами частини третьої статті 152 цього Кодексу; повернення позовної заяви; відмови у відкритті провадження у справі.
Відповідно до роз`яснень пункту 10 Постанови Пленуму ВСУ № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.
З викладеного  вбачається, що  заходи забезпечення позову скасовуються судом, який їх застосував, якщо відпали підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів. Тобто, підставами для скасування заходів забезпечення позову може бути неподання заявником відповідної позовної заяви, повернення позовної заяви, відмова у відкритті провадження у справі, залишення позову без розгляду, ухвалення судом рішення про відмову в задоволенні позову.
З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 05.09.2019 року  було відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про витребування безпідставно отриманих коштів.
Згідно даних з Єдиного державного реєстру судових рішень ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 29.11.2019 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про витребування безпідставно отриманих коштів - залишено без розгляду.
Постановою Київського апеляційного суду від 12 лютого 2020 року ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 29 листопада 2019 року скасовано, справу передано для продовження розгляду до суду першої інстанції.
На час  звернення ОСОБА_1    до суду  першої інстанції із заявою про  скасування заходів забезпечення позову, розгляд справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про витребування безпідставно отриманих коштів не  закінчено, судове рішення не ухвалено, а тому  суд першої інстанції прийшов  до вірного висновку  про відсутність правових підстав для скасування заходів забезпечення позову.
Доводи   ОСОБА_1 про  наявність підстав для  скасування заходів забезпечення позову,  так як  при накладенні арешту на земельні ділянки судом не було встановлено чи дійсно  між власниками земельних ділянок та позивачем виник спір, оскільки позивач має фінансові претензії до неї та ОСОБА_4 , проте арешт був накладений на майно і ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ; чи дійсно існує реальна загроза невиконання чи ускладнення виконання майбутнього рішення суду; чи є заявлені вимоги щодо накладення арешту на земельні ділянки співмірними із заявленими позовними вимогами,  суд першої інстанції обгрунтовано відхилив  та  вірно послався в ухвалі на те, що  вказані обставини  є підставою для оскарження ухвали суду про вжиття заходів забезпечення позову, а не підставою для скасування таких заходів.
Таким чином, клопотання про скасування заходів забезпечення позову зводиться фактично до незгоди з постановленою ухвалою суду про забезпечення позову та містить вимоги, характерні для апеляційної скарги на вказану ухвалу.
 Разом з тим, встановлено, що ОСОБА_1 не скористалась своїм процесуальним правом на оскарження ухвали  Києво-Святошинського районного суду Київської області від 23 липня 2019 року про забезпечення позову, яка вже набрала чинності.
Враховуючи, що на момент  подання заяви про  скасування заходів забезпечення, цивільна справа  за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про витребування безпідставно отриманих коштів,  в межах якої  було накладено таке забезпечення, не  вирішена по суті,  колегія суддів  вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про відсутність визначених ст. 158 ЦПК України підстав для задоволення клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову.
Доводи  апеляційної скарги про те, що судом при постановленні оскаржуваної ухвали було помилково встановлено, що існує реальна загроза невиконання чи ускладнення виконання майбутнього рішення суду, колегія суддів відхиляє,  так як  позивач звернувся  до  відповідачів  ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8   з позовом майнового характеру, з ціною позову 1 612 186 грн. та 159 900 дол. США, що є значними коштами і, в разі задоволення позову, зняття арешту з майна відповідачів може призвести  до утруднення виконання можливого рішення  суду.
Доводи апеляційної скарги про те, що заявлені вимоги щодо накладення арешту на земельні ділянки не є співмірними із заявленими позовними вимогами, не спростовують висновку суду першої інстанції про відсутність підстав для скасування заходів забезпечення позову, оскільки доказів на підтвердження вартості земельних ділянок,  на які судом накладено арешт, апелянтом  суду не надано.
Безпідставними є доводи скарги про те, що  позивач має фінансові претензії лише до ОСОБА_1  та ОСОБА_4 , при цьому арешт був накладений судом  і на майно третіх осіб: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , так як ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом про витребування безпідставно отриманих коштів не лише до ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , а і до   ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та визначив їх відповідачами у даному спорі. 
Згідно  вимог частини шостої статті 158 ЦПК України відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.
Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи наведене, колегія суддів  вважає, що  ухвала Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 лютого 2020 року постановлена з дотриманням норм  процесуального права, а тому відсутні правові підстави для задоволення апеляційної скарги відповідача ОСОБА_1 .
Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд, -
 
                                        п о с т а н о в и в :
 
Апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 лютого 2020 року залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім  випадків, передбачених  п.2 ч.3 ст. 389 ЦПК України.
          Повний текст  постанови  складено  15 червня  2020 року.
        
          Головуючий:                                          Судді: