ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И 

03 березня 2020 року                                                                        м. Чернівці
справа № 715/1788/19
Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого        Половінкіна Н. Ю. 
суддів: Кулянди М.І., Одинака О.О.
       секретаря Конецької Д.Г.

за участі позивача ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_2 , представника відповідача Акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» Українець Олександра Петровича 

учасники справи

позивач ОСОБА_1 
відповідач державний реєстратор відділу з державної реєстрації речових прав на нерухоме майно юридичного управління Чернівецької міської ради Карвацька Галина Федорівна, Акціонерне товариство комерційний банк «Приват Банк»

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Глибоцького районного суду Чернівецької області від 20 грудня 2019 року, головуючий у першій інстанції Григорчак Ю.П.

встановив:
        ОСОБА_1 у серпні 2018 року звернувся до суду з позовом до державного реєстратора відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно юридичного управління Чернівецької міської ради Карвацької Г.Ф., Акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» про визнання рішення неправомірним та скасування.

Справа №715/1788/19                                        Головуючий у 1 інстанції Григорчак Ю.П.
Провадження №22-ц/822/268/20          Доповідач Половінкіна Н.Ю.
Зазначав, що Публічним акціонерного товариством комерційним банком 
«Приват Банк» та ОСОБА_1 вчинено договір іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом Глибоцького районного нотаріального округу Чернівецької області Кінащук Н.М. 10 серпня 2007 року, яким забезпечено виконання зобов`язання за договором між Публічним акціонерним товариством комерційним банком «Приват Банк» та ОСОБА_1 кредиту від 10 серпня 2007 року №СVХ0СА00000082, передано в іпотеку житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями і спорудами, що розташовані по АДРЕСА_1 , земельну ділянку, що розташована по АДРЕСА_1 , площею 0,1200 га цільовим призначенням для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер 7321055100:01:002:0103.
Також між Публічним акціонерного товариством комерційним банком «Приват Банк» та ОСОБА_1 вчинено договір №1 про внесення змін до договору іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом Глибоцького районного нотаріального округу Чернівецької області Кінащук Н.М. 1 листопада 2007 року, яким пункти 35.2 та 35.5 викладено в новій редакції, забезпечується виконання зобов`язання за договором між Публічним акціонерним товариством комерційним банком «Приват Банк» та ОСОБА_1 кредиту від 10 серпня 2007 року №СVХ0СА00000082 та додатковою угодою між Публічним акціонерного товариством комерційним банком «Приват Банк» та ОСОБА_1 №1 від 31 жовтня 2007 року, вартість предмета іпотеки складає 1082144 грн. 30 коп.
Рішенням державного реєстратора відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно юридичного управління Чернівецької міської ради Карвацької Г.Ф. від 25 жовтня 2016 року індексний номер 32021483 здійснено реєстрацію права власності Акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» на житловий будинок АДРЕСА_1 з належними до нього господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 . 
Рішенням державного реєстратора відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно юридичного управління Чернівецької міської ради Карвацької Г.Ф. від 25 жовтня 2016 року індексний номер 32022414 здійснено реєстрацію права власності Акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» на земельну ділянку по АДРЕСА_1 площею 0,1200 га, цільовим призначенням для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер 7321055100:01:002:0103.
Вказував на відсутність підстав для здійснення державним реєстратором відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно юридичного управління Чернівецької міської ради Карвацькою Г.Ф. реєстрації права власності Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» на житловий будинок  АДРЕСА_1 з належними до нього господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 та земельну ділянку по АДРЕСА_1 за відсутності письмової вимоги про усунення порушень, надісланої іпотекодержателем іпотекодавцеві та боржникові, документу, що підтверджує наявність факту завершення тридцятиденного строку з моменту отримання іпотекодавцем та боржником письмової вимоги іпотекодержателя, відсутності повноваження у представника Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» Василькова С.І. звертатися з заявою про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.
Посилався на порушення вимог п.61 Постанови Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року №1127 «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», не отримання вимоги банку про усунення порушень, направлення Акціонерним товариством комерційним банком «Приват Банк» повідомлення про звернення стягнення на предмет іпотеки від 19 вересня 2016 року поштою 11 листопада 2016 року.
       Просив визнати рішення державного реєстратора відділу з державної реєстрації речових прав на нерухоме майно юридичного управління Чернівецької міської ради Карвацької Г.Ф. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) від 25 жовтня 2016 року індексний номер 32021483 Акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» на житловий будинок АДРЕСА_1 протиправним та скасувати. 
       Визнати рішення державного реєстратора відділу з державної реєстрації речових прав на нерухоме майно юридичного управління Чернівецької міської ради Карвацької Г.Ф. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) від 25 жовтня 2016 року індексний номер 32022414 Акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» на земельну ділянку по АДРЕСА_1 площею 0,1200 га, цільовим призначенням для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер 7321055100:01:002:0103 протиправним та скасувати. 
Рішенням Глибоцького районного суду Чернівецької області від 20 грудня 2019 року у позові відмовлено. 
ОСОБА_1 в апеляційній скарзі просить рішення Глибоцького районного суду Чернівецької області від 20 грудня 2019 року скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким визнати рішення державного реєстратора відділу з державної реєстрації речових прав на нерухоме майно юридичного управління Чернівецької міської ради Карвацької Г.Ф. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) від 25 жовтня 2016 року індексний номер 32021483 Акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» на житловий будинок АДРЕСА_1 протиправним та скасувати. 
       Визнати рішення державного реєстратора відділу з державної реєстрації речових прав на нерухоме майно юридичного управління Чернівецької міської ради Карвацької Г.Ф. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) від 25 жовтня 2016 року індексний номер 32022414 Акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» на земельну ділянку по АДРЕСА_1 площею 0,1200 га, цільовим призначенням для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер 7321055100:01:002:0103 протиправним та скасувати. 
Посилається на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, визначення п.35.7 договору між Публічним акціонерного товариством комерційним банком «Приват Банк» та ОСОБА_1 іпотеки від 10 серпня 2007 року здійснення від імені іпотекодержателя всіх прав та обов`язків, пов`язаних з договором його підрозділом, який знаходиться по АДРЕСА_2 , вчинення провідним економістом Хмельницької філії Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» Васильковим С. В. вимоги про усунення порушення від 6 вересня 2016 року за відсутності повноважень, тобто невиконання Публічним акціонерного товариством комерційним банком «Приват Банк» умови, передбаченої ч.1 ст.35 Закону України «Про іпотеку» про попереднє направлення письмової вимоги про усунення порушення.
Вважає недоведеними обставини наявності повноважень у представника Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» Василькова С.І. звертатися з заявою про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, які суд першої інстанції вважав встановленими.
Судом першої інстанції право підписання заяв про належність Публічному акціонерному товариству комерційному банку «Приват Банк» майна на праві власності, яке зазначено у дорученні Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк», наданому Василькову С.І. 15 січня 2014 року №167-Н, підмінено правом набувати чи розпоряджатися нерухомим майном, яке повинно було зазначено у дорученні.
Зазначає про невідповідність висновків суду першої інстанції про вручення ОСОБА_1 повідомлення Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» про усунення порушень у вересні 2016 року обставинам справи, оскільки відсутній опис про вміст поштового відправлення.
Відзиву на апеляційну скаргу ОСОБА_1 не надходило.
Колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає залишенню без задоволення з наступних підстав.
Відмовляючи у позові ОСОБА_1 про визнання рішення протиправним та скасування, суд першої інстанції керувався положеннями п.61 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року №1127 та дійшов висновку про недоведеність ОСОБА_1 неправомірності рішення державного реєстратора відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно юридичного управління Чернівецької міської ради Карвацької Г.Ф.
Водночас суд першої інстанції вважав встановленим, що  Акціонерним товариством комерційним банком «Приват Банк»  6 вересня 2016 року здійснено направлення ОСОБА_1  вимоги про усунення порушень по договору між Публічним акціонерним товариством комерційним банком «Приват Банк» та ОСОБА_1 кредиту 10 серпня 2007 року №СVХ0СА00000082 та намір набуття права власності на предмет іпотеки за адресами квартира АДРЕСА_3 та АДРЕСА_1 , вручення поштового відправлення особисто ОСОБА_1 20 вересня 2016 року.
Також судом першої інстанції зазначено, що інший вміст поштового відправлення, окрім як вимога Публічного акціонерного  товариства комерційного банку «Приват Банк» про усунення порушень по договору між Публічним акціонерним товариством комерційним банком «Приват Банк» та ОСОБА_1 кредиту 10 серпня 2007 року №СVХ0СА00000082 та намір набуття права власності виключається.
Крім того, суд першої інстанції зазначив, що довіреністю, наданою Публічним акціонерним товариством комерційним банком «Приват Банк» Василькову С.В. 15 січня 2014 року №167-Н уповноважено повіреного бути представником Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» у відносинах, в тому числі з Державною реєстраційною службою України та її структурними підрозділами, подавати та підписувати від імені Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» всі документи.
На підставі частин 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України  судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Судове рішення наведеним нормам відповідає.
За змістом ч.1 ст.367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. 
Відповідно до вимог п.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках.
З матеріалів справи вбачається, що предметом позову ОСОБА_1 , тобто матеріально-правовою вимогою, стосовно якої останній просив ухвалити судове рішення, є визнання рішення державного реєстратора відділу з державної реєстрації речових прав на нерухоме майно юридичного управління Чернівецької міської ради Карвацької Г.Ф. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) від 25 жовтня 2016 року індексний номер 32021483 та рішення державного реєстратора відділу з державної реєстрації речових прав на нерухоме майно юридичного управління Чернівецької міської ради Карвацької Г.Ф. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) від 25 жовтня 2016 року індексний номер 32022414 протиправним та скасування.
Водночас підставою позову, тобто обставинами, якими обґрунтовувалися позовні вимоги, ОСОБА_1 зазначалися відсутність повноваження у представника Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» Василькова С.І. звертатися з заявою про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, не отримання вимоги банку про усунення порушень. 
       Судом першої інстанції встановлено, що Публічним акціонерного товариством комерційним банком «Приват Банк» та ОСОБА_1 вчинено договір іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом Глибоцького районного нотаріального округу Чернівецької області Кінащук Н.М. 10 серпня 2007 року, яким забезпечено виконання зобов`язання за договором між Публічним акціонерним товариством комерційним банком «Приват Банк» та ОСОБА_1 кредиту 10 серпня 2007 року №СVХ0СА00000082, передано в іпотеку житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями і спорудами, що розташовані по АДРЕСА_1 , земельну ділянку, що розташована по АДРЕСА_1 , площею 0,1200 га цільовим призначенням для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер 7321055100:01:002:0103.
Також між Публічним акціонерного товариством комерційнти банком «Приват Банк» та ОСОБА_1 вчинено договір №1 про внесення змін до договору іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом Глибоцького районного нотаріального округу Чернівецької області Кінащук Н.М. 1 листопада 2007 року, яким пункти 35.2 та 35.5 викладено в новій редакції, забезпечується виконання зобов`язання за договором між Публічним акціонерним товариством комерційним банком «Приват Банк» та ОСОБА_1 кредиту від 10 серпня 2007 року №СVХ0СА00000082 та додатковою угодою між Публічним акціонерного товариством комерційним банком «Приват Банк» та ОСОБА_1 №1 від 31 жовтня 2007 року, вартість предмета іпотеки складає 1082144 грн. 30 коп.
Рішенням державного реєстратора відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно юридичного управління Чернівецької міської ради Карвацької Г.Ф. від 25 жовтня 2016 року індексний номер 32021483 здійснено реєстрацію права власності Акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» на житловий будинок АДРЕСА_1 з належними до нього господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 . 
Рішенням державного реєстратора відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно юридичного управління Чернівецької міської ради Карвацької Г.Ф. від 25 жовтня 2016 року індексний номер 32022414 здійснено реєстрацію права власності Акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» на земельну ділянку по АДРЕСА_1 площею 0,1200 га, цільовим призначенням для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер 7321055100:01:002:0103.
Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, установленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод та інтересів.
Особа, права якої порушено, може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права.
Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів визначений у ст.16 ЦК України.
Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом (ч.3 ст.16 ЦК України).
Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у абз.2 п.11 постанови від 18 грудня 2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі», оскільки правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів та осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси (частина перша та друга статті 3 ЦПК), то суд повинен встановити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, а якщо були, то вказати, чи є залучений у справі відповідач відповідальним за це.
На підставі  ч. 1 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень"  рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України, його територіальних органів або до суду.
За змістом п.2 ст.26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав до Державного реєстру вноситься запис про скасування державної реєстрації прав.
Спосіб захисту цивільного права чи інтересу - це дії, які спрямовані на попередження порушення або на відновлення порушеного, невизнаного, оспорюваного цивільного права чи інтересу. Спосіб захисту цивільного права чи інтересу має бути доступним та ефективним.
Способи захисту цивільного права чи інтересу можуть бути судові (стаття 16 ЦК України) та позасудові (статті 17-19 ЦК України).
Відповідно до частини першої статті 12 Закону України «Про іпотеку» у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, одним зі способів захисту прав та інтересів іпотекодержателя є звернення стягнення на предмет іпотеки.
Підставами звернення стягнення на предмет іпотеки є: рішення суду, виконавчий напис нотаріуса або договір про задоволення вимог іпотекодержателя (частина третя статті 33 Закону).
З огляду на вказане Закон визначає такі способи звернення стягнення на предмет іпотеки: судовий (звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі рішення суду); позасудовий: захист прав нотаріусом (звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі виконавчого напису нотаріуса) або самозахист (згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя).
Способами задоволення вимог іпотекодержателя під час звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі рішення суду (стаття 39 Закону) є: 1) реалізація предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів (стаття 41-47 Закону); 2) продаж предмета іпотеки іпотекодержателем будь-якій особі-покупцеві (стаття 38 Закону).
Способами задоволення вимог іпотекодержателя під час звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідного застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками, є (частина третя статті 36 Закону): 1) передача іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання у порядку, встановленому статтею 37 Закону; 2) право іпотекодержателя від свого імені продати предмет іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу у порядку, встановленому статтею 38 Закону.
У разі порушення іпотекодавцем обов`язків, встановлених іпотечним договором, іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання основного зобов`язання, а в разі його невиконання - звернути стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом (частина перша статті 12 Закону).
Згідно з частиною першою статті 33 Закону у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки.
Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина перша статті 626 ЦК України).
Відповідно до статті 6 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина перша статті 627 ЦК України).
Сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, або згідно з окремим договором між іпотекодавцем і іпотекодержателем про задоволення вимог іпотекодержателя, що підлягає нотаріальному посвідченню, який може бути укладений одночасно з іпотечним договором або в будь-який час до набрання законної сили рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки (частина перша статті 36 Закону).
Договір про задоволення вимог іпотекодержателя, яким також вважається відповідне застереження в іпотечному договорі, визначає можливий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Закону. Визначений договором спосіб задоволення вимог іпотекодержателя не перешкоджає іпотекодержателю застосувати інші встановлені цим Законом способи звернення стягнення на предмет іпотеки(частина друга статті 36 Закону).
Частина друга статті 36 Закону, яка встановлює, що визначений договором спосіб задоволення вимог іпотекодержателя не перешкоджає іпотекодержателю застосувати інші встановлені цим Законом способи звернення стягнення на предмет іпотеки, означає, що у разі, якщо у договорі про задоволення вимог іпотекодержателя сторони передбачили обидва, вказані у частині третій статті 36 Закону, способи задоволення вимог іпотекодержателя (статті 37, 38 Закону), то їх наявність не перешкоджає іпотекодержателю застосувати: 1) судовий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом задоволення вимог іпотекодержателяу спосіб реалізації предмета іпотеки на прилюдних торгах; 2) позасудовий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі виконавчого напису нотаріуса.
Відповідно до частини 1 статті 37 Закону України «Про іпотеку» іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки, є договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками та передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання.
Частиною першою статті 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачено, що державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - це офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних записів до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.
Частиною 3 ст.10 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» визначено, що Державний реєстратор:1) встановлює відповідність заявлених прав і поданих/отриманих документів вимогам законодавства, а також відсутність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями, зокрема: відповідність обов`язкового дотримання письмової форми правочину та його нотаріального посвідчення у випадках, передбачених законом; відповідність повноважень особи, яка подає документи для державної реєстрації прав; відповідність відомостей про речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що містяться у Державному реєстрі прав, відомостям, що містяться у поданих/отриманих документах; наявність обтяжень прав на нерухоме майно; наявність факту виконання умов правочину, з якими закон та/або відповідний правочин пов`язує можливість виникнення, переходу, припинення речового права, що підлягає державній реєстрації; 2) перевіряє документи на наявність підстав для проведення реєстраційних дій, зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, зупинення державної реєстрації прав, відмови в державній реєстрації прав та приймає відповідні рішення.
Приписами ч.1ст.18 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» встановлено, що державна реєстрація прав та їх обтяжень проводиться в такому порядку: 1) прийняття і перевірка документів, що подаються для державної реєстрації прав та їх обтяжень, реєстрація заяви; 2) встановлення факту відсутності підстав для відмови в державній реєстрації прав та їх обтяжень, зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та/або їх обтяжень; 3) прийняття рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, відмову в ній або зупинення державної реєстрації; 4) внесення записів до Державного реєстру прав; 5) видача свідоцтва про право власності на нерухоме майно у випадках, встановленихстаттею 18 цього закону; 6) надання витягів з Державного реєстру прав про зареєстровані права та/або їх обтяження.
Згідно з ч. 1 ст. 35 Закону України «Про іпотеку» у разі порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору.
Згідно з пунктом 57 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127, для державної реєстрації права власності та інших речових прав на майно, яке набувається у зв`язку з виконанням умов правочину, з якими закон та/або відповідний правочин пов`язує можливість виникнення, переходу, припинення таких прав, також подається документ, що підтверджує наявність факту виконання відповідних умов правочину.
Відповідно до п. 61 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 р. № 1127 для державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки, також подаються: 1) копія письмової вимоги про усунення порушень, надісланої іпотекодержателем іпотекодавцеві та боржникові, якщо він є відмінним від іпотекодавця; 2) документ, що підтверджує наявність факту завершення 30-денного строку з моменту отримання іпотекодавцем та боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмової вимоги іпотекодержателя у разі, коли більш тривалий строк не зазначений у відповідній письмовій вимозі; 3) заставна (якщо іпотечним договором передбачено її видачу).
У наведених правових нормах визначено вичерпний перелік обов`язкових для подання документів та обставин, що мають бути ними підтверджені, на підставі яких проводиться державна реєстрація права власності на предмет іпотеки за договором, що містить застереження про задоволення вимог іпотеко держателя.
Згідно з пунктом 24 договору між Публічним акціонерного товариством комерційним банком «Приват Банк» та ОСОБА_1 іпотеки, посвідченого приватним нотаріусом Глибоцького районного нотаріального округу Чернівецької області Кінащук Н.М. 10 серпня 2007 року, у випадку порушення кредитного договору позичальником або цього договору іпотекодавцем іпотекодержатель направляє іпотекодавцю і позичальнику письмову вимогу про усунення порушення. Якщо протягом тридцятиденного строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі почати звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього договору. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється у випадках, передбачених п.п. 18.8.1, 18.8.2, 18.9 договору, відповідно до розділу V Закону України «Про іпотеку» на підставі рішення суду, або на підставі виконавчого напису нотаріуса або згідно із застереженням про задоволення вимог іпотеко держателя, що містяться в цьому договорі.
За змістом пункту 29 договору між Публічним акціонерного товариством комерційним банком «Приват Банк» та ОСОБА_1 іпотеки, посвідченого приватним нотаріусом Глибоцького районного нотаріального округу Чернівецької області Кінащук Н.М. 10 серпня 2007 року, застереження про задоволення вимог іпотекодержателя передбачає, що звернення стягнення на предмет іпотеки за вибором іпотекодержателя може бути здійснено у позасудовому порядку, в тому числі шляхом переходу до іпотекодержателя права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання у порядку, встановленому ст.37 Закону України «Про іпотеку». 
ОСОБА_1  визнаються обставини невиконання зобов`язання за договором між Публічним акціонерним товариством комерційним банком «Приват Банк» та ОСОБА_1 кредиту 10 серпня 2007 року №СVХ0СА00000082.
Не заслуговують на увагу посилання ОСОБА_1 в апеляційній скарзі на недоведеність обставин наявності повноважень у представника Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» Василькова С.І. звертатися з заявою про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, які суд першої інстанції вважав встановленими.
Згідно з приписами частини 1 та 3 статті 237 Цивільного кодексу України представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. 
Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.
Довіреність від імені юридичної особи видається її органом або іншою особою, уповноваженою на це її установчими документами (частина 1 статті 246 Цивільного кодексу України).
За своєю правовою природою довіреність є одностороннім правочином, що укладається у вигляді письмового документа, у якому визначаються повноваження представника. 
До матеріалів реєстраційних справ приєднано довіреність, видану Публічним акціонерним товариством комерційним банком «Приват Банк» 15 січня 2014 року №167-Н, посвідчену приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Каримовою Н.С., якою уповноважено Василькова С.І. бути представником Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» у відносинах з Державною реєстраційною службою України та її структурними підрозділами.
Для виконання наданих повноважень представнику надаються права, в тому числі отримувати, подавати та підписувати від імені Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» всі документи, які будуть стосуватися оформлення належних Публічному акціонерному товариству комерційному банку «Приват Банк» прав.
З метою належного виконання довіреності представник також вправі підписувати, подавати та отримувати будь-які інші відмінні від названих вище документів, які хоч прямо і не вказані у довіреності, але передбачені чинним законодавством України та будуть необхідними для повного виконання доручення (а.с.76-77, 110-111).
Твердження ОСОБА_1 в апеляційній скарзі про обмеження довіреністю, виданою Публічним акціонерним товариством комерційним банком «Приват Банк» 15 січня 2014 року №167-Н, посвідченою приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Каримовою Н.С., права  Василькова С.І. в частині нерухомого майна спростовуються визначенням права підписувати, подавати та отримувати будь-які інші відмінні від названих вище документів, які хоч прямо і не вказані у довіреності, але передбачені чинним законодавством України та будуть необхідними для повного виконання доручення. 
Отже, довіреність, видана Публічним акціонерним товариством комерційним банком «Приват Банк» 15 січня 2014 року №167-Н, посвідчена приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Каримовою Н.С., надає право Василькову С.І. підписувати, подавати будь-які документів, які хоч прямо і не вказані у довіреності, але передбачені чинним законодавством України та будуть необхідними для повного виконання доручення, та не містить обмеження права  Василькова С.І.  на подачу від імені Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.
Не можна погодитися в доводами  ОСОБА_1 про недоведеність вручення повідомлення Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» про усунення порушень у вересні 2016 року за відсутності опису вкладення.
Із матеріалів реєстраційних справ вбачається наявність письмової вимоги Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» до  ОСОБА_1  про усунення порушень по договору між Публічним акціонерним  товариством комерційним банком «Приват Банк» та ОСОБА_1   кредиту 10 серпня 2007 року №СVХ0СА00000082 та намір набуття права власності на предмет іпотеки від 6 вересня 2016 року, направленої рекомендованим поштовим відправленням за адресами квартира АДРЕСА_3 та будинок АДРЕСА_1 , вручення поштового відправлення особисто ОСОБА_1 20 вересня 2016 року (а.с.89-91, 114-115).
На підставі ч.1 ст.12 ЦПК України  цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.
За змістом ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Частиною 6 ст.81 ЦПК України визначено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ч.2 ст.89 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Відповідно статті 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.. 
Обов`язок доказування певних обставин лежить на стороні, яка посилається на них як на підставу своїх вимог та заперечень. 
Відповідно до пункту 8 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009 (зі змінами), до внутрішніх поштових відправлень належать, зокрема, листи - прості, рекомендовані, з оголошеною цінністю.
За пунктами 59, 61 Правил надання послуг поштового зв`язку внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.
Отже, опис вкладення складається в тому випадку, якщо поштове відправлення приймається до пересилання з оголошеною цінністю.
З аналізу пунктів 2, 11, 19 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009 (зі змінами), ст. 13 Закону України "Про поштовий зв`язок" слідує, що квитанція або касовий чек (в яких зазначено найменування оператора та об`єкта поштового зв`язку, які надають послуги, дата та вид послуги, її вартість) є доказами надіслання документів.
Оскільки Публічним акціонерним  товариством комерційним банком «Приват Банк» не направлявся ОСОБА_1 лист з оголошеною цінністю, то відсутні підстави для оформлення опису згідно з вимогами пунктів 59, 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009.
У матеріалах справи відсутні доказами надіслання Публічним акціонерним  товариством комерційним банком «Приват Банк» поштового відправлення, яке не містило письмової вимоги Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» до  ОСОБА_1  про усунення порушень по договору між Публічним акціонерним товариством комерційним банком «Приват Банк» та ОСОБА_1 кредиту 10 серпня 2007 року №СVХ0СА00000082 та намір набуття права власності на предмет іпотеки від 6 вересня 2016 року.
ОСОБА_1 заперечуючи проти отримання повідомлення не надав докази про те, яку ж саме кореспонденцію від Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» було отримано 20 вересня 2016 року. 
З огляду на наведене суд першої інстанції обгрунтовано відхилив заперечення ОСОБА_1 щодо вручення письмової вимоги Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» до  ОСОБА_1  про усунення порушень по договору між Публічним акціонерним товариством комерційним банком «Приват Банк» та ОСОБА_1 кредиту 10 серпня 2007 року №СVХ0СА00000082 та намір набуття права власності на предмет іпотеки від 6 вересня 2016 року.
Не можна погодитися з посиланням ОСОБА_1 в апеляційній скарзі на відсутність у провідного економіста Хмельницької філії Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» Василькова С.В. повноваження на здійснення від імені Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» вимоги до   ОСОБА_1  про усунення порушень по договору між Публічним акціонерним товариством комерційним банком «Приват Банк» та ОСОБА_1 кредиту 10 серпня 2007 року №СVХ0СА00000082 та намір набуття права власності на предмет іпотеки від 6 вересня 2016 року, оскільки п.35.7 договору між Публічним акціонерного товариством комерційним банком «Приват Банк» та ОСОБА_1 іпотеки від 10 серпня 2007 року визначено здійснення від імені іпотекодержателя всіх прав та обов`язків, пов`язаних з договором його підрозділом, який знаходиться по АДРЕСА_2 .
На підставі частини першої, другої, третьої, четвертої статті 95 ЦК України філією є відокремлений підрозділ юридичної особи, що розташований поза її місцезнаходженням та здійснює всі або частину її функцій.
Представництвом є відокремлений підрозділ юридичної особи, що розташований поза її місцезнаходженням та здійснює представництво і захист інтересів юридичної особи.
Філії та представництва не є юридичними особами. Вони наділяються майном юридичної особи, що їх створила, і діють на підставі затвердженого нею положення.
Керівники філій та представництв призначаються юридичною особою і діють на підставі виданої нею довіреності.
З матеріалів справи вбачається, що договір між Публічним акціонерного товариством комерційним банком «Приват Банк» та ОСОБА_1 іпотеки від 10 серпня 2007 року вчинено Публічним акціонерного товариством комерційним банком «Приват Банк» в особі керуючого Глибоцького відділення Чернівецької філії Публічним акціонерного товариством комерційним банком «Приват Банк», яке знаходиться по вул.Центральна,76 смт.Глибока.
Отже, повноваження від імені іпотекодержателя Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» здійснюються керуючим Глибоцького відділення Чернівецької філії Публічного акціонерного товариством комерційним банком «Приват Банк» на підставі довіреності.
Тому здійснення Васильковим С. В. від імені Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приват Банк» вимоги до   ОСОБА_1  про усунення порушень по договору між Публічним акціонерним товариством комерційним банком «Приват Банк» та ОСОБА_1 кредиту 10 серпня 2007 року №СVХ0СА00000082 та намір набуття права власності на предмет іпотеки від 6 вересня 2016 року на підставі довіреності, виданої Публічним акціонерним товариством комерційним банком «Приват Банк» 15 січня 2014 року №167-Н, посвідченої приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Каримовою Н.С., не свідчить про порушення Публічним акціонерним товариством комерційним банком «Приват Банк» вимог п.35.7 договору між Публічним акціонерного товариством комерційним банком «Приват Банк» та ОСОБА_1 іпотеки від 10 серпня 2007 року.
Частиною 5 статті 37 Закону України «Про іпотеку» визначено, що іпотекодержатель набуває предмет іпотеки у власність за вартістю, визначеною на момент такого набуття на підставі оцінки предмета іпотеки суб`єктом оціночної діяльності. У разі набуття права власності на предмет іпотеки іпотекодержатель зобов`язаний відшкодувати іпотекодавцю перевищення 90 відсотків вартості предмета іпотеки над розміром забезпечених іпотекою вимог іпотекодержателя.
Відповідно до частини третьої статті 367 ЦПК України докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
Тлумачення пункту 6 частини другої статті 356, частин першої-третьої статті 367 ЦПК України свідчить, що апеляційний суд може встановлювати нові обставини, якщо їх наявність підтверджується новими доказами, що мають значення для справи (з урахуванням положень про належність і допустимість доказів), які особа не мала можливості подати до суду першої інстанції з поважних причин, доведених нею. У разі надання для дослідження нових доказів, які з поважних причин не були подані до суду першої інстанції, інші особи, які беруть участь у справі, мають право висловити свою думку щодо цих доказів як у запереченні на апеляційну скаргу, так і в засіданні суду апеляційної інстанції.
Вирішуючи питання щодо дослідження доказів, які без поважних причин не подавалися до суду першої інстанції, апеляційний суд повинен врахувати як вимоги частини першої статті 44 ЦПК щодо зобов`язання особи, яка бере участь у справі, добросовісно здійснювати свої права та виконувати процесуальні обов`язки, так і виключне значення цих доказів для правильного вирішення справи. 
Колегією суддів з огляду на з`ясування судом першої інстанції обставин здійснення Акціонерним товариством комерційним банком «Приват Банк»  оцінки предмету іпотеки на момент переходу права власності та виключне значення доказу для правильного вирішення справи прийнято висновок про вартість майна суб`єкта оціночної діяльності фізичної особи-підприємця ОСОБА_5 від 25 жовтня 2016 року та висновок про вартість земельної ділянки (висновок про експертну грошову оцінку земельної ділянки) суб`єкта оціночної діяльності фізичної особи-підприємця ОСОБА_5 від 25 жовтня 2016 року. 
З огляду на наведене суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку про відсутність підстав для визнання рішення державного реєстратора відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно юридичного управління Чернівецької міської ради Карвацької Г.Ф. від 25 жовтня 2016 року індексний номер 32021483, рішення державного реєстратора відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно юридичного управління Чернівецької міської ради Карвацької Г.Ф. від 25 жовтня 2016 року індексний номер 32022414 протиправними та скасування.
На підставі ч.1 ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.
Керуючись п.1 ч.1 ст.374, ч.1 ст.375 ЦПК України, 

постановив:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Глибоцького районного суду Чернівецької області від 20 грудня 2019 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня з дня складання повного судового рішення.
Дата складання повного судового рішення 17 березня 2020 року.

Головуючий Половінкіна Н.Ю.

Судді Кулянда М.І.

Одинак О.О.