ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 826/11749/17                                       Прізвище судді (суддів) першої інстанції:                                                                                                                          Григорович П.О.
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М   У К Р А Ї Н И 
05 березня 2020 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого - судді          Костюк Л.О.;                    
суддів:                                Губської Л.В., Кобаля М.І.;
за участю секретаря:      Несін К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду апеляційну скаргу Виробничого малого підприємства «Горизонт» на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 грудня 2019 року (розглянута у порядку письмового провадження, м. Київ, дата складання повного тексту рішення - відсутня) у справі за розглядом заяви Виробничого малого підприємства «Горизонт» про перегляд рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 травня 2018 року за нововиявленими обставинами у справі за адміністративним позовом Виробничого малого підприємства «Горизонт» до Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, Експертної комісії з питань розповсюдження і демонстрування фільмів Державного агентства України з питань кіно скасування рішень, -

В С Т А Н О В И Л А:

Виробниче мале підприємство «Горизонт» (далі - позивач, заявник) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення (далі - відповідач 1), Експертної комісії з питань розповсюдження і демонстрування фільмів Державного агентства України (далі - відповідач 2), в якому просило:
- скасувати Рішення Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення № 1218 від 06.07.2017 «Про результати позапланової перевірки ВМП «ГОРИЗОНТ», м. Первомайський Харківської обл. (НР № 1681-м від 15.10.2012, багатоканальне мовлення, НР № 00285-м від 22.10.2014, супутникове мовлення, логотип: «ГОРИЗОНТ-ТV»), оформленого Протоколом № 23;
- скасувати рішення Експертної комісії з питань розповсюдження і демонстрування фільмів при Держкіно, оформлене Протоколом №150 від 28 квітня 2017 року та затверджене Першим заступником Голови Державного агентства України з питань кіно С.М. Неретіним.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.05.2018 у справі №826/11749/17, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.09.2018, у задоволенні позовних вимог Виробничого малого підприємства «Горизонт» відмовлено повністю.
Приходячи до переконання про відмову в задоволенні позовних вимог, судом прийнято до уваги, серед іншого, висновок Незалежної медійної ради від 01.06.2017 № 15, згідно якого, при показі документального фільму «Олесь Бузина : жизнь вне времени», який транслювався ВМП «Горизонт» 21.01.2017 об 11:02 було порушено норми абзаців четвертого і шостого частини другої статті 6, а також пункту в) частини першої статті 59 Закону України «Про телебачення і радіомовлення».
Отже, даний висновок оцінено судом, як належний доказ порушення позивачем абзаців четвертого і шостого частини другої статті 6, а також пункту в) частини першої статті 59 Закону України «Про телебачення і радіомовлення», що власне стало передумовою для прийняття оскаржуваного Рішення Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення № 1218 від 06.07.2017.
До Окружного адміністративного суду міста Києва від представника позивача надійшла заява про перегляд судового рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.05.2018 у справі № 826/11749/17 за нововиявленими обставинами, в якій просить:
- скасувати рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.05.2018 у справі № 826/11749/17 та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги Виробничого малого підприємства «Горизонт» повністю.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 грудня 2019 року повернуто заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами без розгляду.
Не погоджуючись з постановленою ухвалою, заявником подано апеляційну скаргу, в якій просить дану ухвалу скасувати, як таку, що прийнята з порушенням норм матеріального та процесуального права, висновки суду не відповідають обставинам справи.
Колегія суддів звертає увагу, що 30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» від 02 червня 2016 року N2 1401-VIII, який передбачає значні зміни не лише у судовій системі, але і у системі адвокатури
У Конституції України закріплюється, що виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Водночас законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.
Представництво адвокатами впроваджуватиметься поетапно: у Верховному Суді та судах касаційної інстанції - з 1 січня 2017 року, у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року, у судах першої інстанції-з 1 січня 2019 року.
Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюватиметься з 1 січня 2020 року.
Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», здійснюватиметься за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.
На підстав вище зазначеного, та з огляду на те, що норми Конституції України є нормами прямої дії, колегія суддів приходить до висновку про те, що з 01.01.2020 року представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування у Шостому апеляційному адміністративному суді здійснюється виключно прокурорами або адвокатами, проте представництво в суді у провадженнях, розпочатих до 01.01.2020 року, набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», здійснюватиметься за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.
Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного господарського суду України від 20.04.2017 року у справі №910/19968/16.
Частиною 2 статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.
Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.
У справі «Bellet v. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.
У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року та в рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала судді - скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду з наступних підстав.
Повертаючи заяву про перегляд рішення за ново виявленими обставинами без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що заява позивача про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є очевидно необґрунтованою, адже повідомлені в ній обставини не є нововиявленими, а є лише переоцінкою судом доказів.
З таким висновком суду першої інстанції колегія суддів не погоджується виходячи з наступного.
Як встановлено судом першої інстанції, що обґрунтовуючи дану заяву позивач посилається на те, що у аналогічних та схожих спорах до Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, а саме у справах № 826/16498/17 (рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.11.2018) та № 826/495/17 (рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31.08.2018) була сформована практика ролі висновків Незалежної медійної ради при прийнятті рішень про накладення санкцій Національною радою України з питань телебачення і радіомовлення, яка на момент прийняття рішення по справі № 826/11749/17 не була відома позивачу та відповідно до якої висновок Незалежної медійної ради не є належним доказом повідомлених в ньому обставин.
На підставі вище зазначеного, колегія суддів  зазначає, що вирішуючи питання про можливість залишення позовної заяви без розгляду, суд першої інстанції виходив з наступного.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно ч. 3 цієї стаття, основними засадами (принципами) адміністративного судочинства, зокрема, є: верховенство права; змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі; неприпустимість зловживання процесуальними правами.
Відповідно до ст. 362 КАС України, право подати заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами мають учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати заяву про перегляд судового рішення суду будь-якої інстанції, яке набрало законної сили, за нововиявленими або виключними обставинами.
Статтею 366 КАС України визначено порядок відкриття провадження за нововиявленими обставинами.
Так, відповідно до положено ст. 366 КАС України, заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, що надійшла до адміністративного суду, передасться судді адміністративного суду, який визначається в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.
Протягом п 'яти днів з дня після надходження заяви до адміністративного суду суддя (суддя - доповідач) перевіряє її відповідність вимогам статті 364 цього Кодексу і вирішує питання про відкриття провадження за нововиявленими або виключними обставинами.
До заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 364 цього Кодексу, застосовуються правила статті 169 цього Кодексу.
Крім випадків, визначених статтею 169 цього Кодексу, заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами також повертається заявникові без розгляду, якщо заява подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 363 цього Кодексу, і суд відхилив клопотання про його поновлення.
Суд відмовляє у відкритті провадження за нововиявленими або виключними обставинами у разі, якщо така заява подана до суду після закінчення строку, визначеного частиною другою статті 363 цього Кодексу.
Відкривши провадження за нововиявленими або виключними обставинами, суддя (суддя - доповідач) надсилає учасникам справи копії заяви про перегляд і призначає дату, час та місце судового засідання, про що повідомляє учасників справи.
Якщо в заяві міститься клопотання особи про витребування копії рішення міжнародної судової установи, юрисдикція якої визнана Україною, суддя (суддя-доповідач) невідкладно після відкриття провадження у справі постановляє ухвалу про витребування такої копії рішення разом, з її автентичним перекладом від органу, відповідального за координацію виконання рішень міжнародної судової установи.
На підставі вище зазначеного колегія суддів заначає, що нормами ст. 366 КАС України визначено підстави повернення зави без розгляду, але виключно за певних обставин, передбаченими нормами ст.ст. 364, 169,363 КАС України. 
У разі відсутності таких підстав, суд повинен відкрити провадження за заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.
Таким чином, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що судом першох інстанції не вірно застосовано норми процесуально права, та безпідставно повернено без розгляду заяву ВМП «Горизонт» про перегляд рішення за нововиявленими обставинами рішення від 21.05.2018 з мотивів того, що відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 361 КАС України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи.
Розгляд заяв про перегляд рішень за нововиявленими обставин, повинен відбуватися виключно відповідно до положень Главі 3 Розділу ІІІ КАС України, якою визначено перегляд рішень за нововиявленими або виключними обставинами.
Відповідно до ч. 4 ст. 368 КАС України, визначено, що за результатами перегляду рішенняі, ухвали за ново виявленими або виключними обставинами суд може: відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі; задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення; скасувати судове рішення і закрити провадження у справі або залишити позов без розгляду.
З аналізу наведених вище норм, правомірними діями суду (та законними з точки зору неухильного дотримання процесуального законодавства) буде постановляння за результатами надходження і розгляду заяви про перегляд судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами таких рішень: рішення, яким суд відмовляє в задоволенні заяви; рішення, яким суд задовольняє заяву і ухвалює нове рішення (змінює існуюче); ухвалу, якою суд скасовує рішення і закриває провадження у справі, або залишає без розгляду позов.
Колегія суддів зазначає, що КАС України чітко визначено підстави та порядок  перегляду рішень за нововиявленими або виключними обставинами.
Отже, апеляційний суд вважає необґрунтованим висновок суду першої інстанції щодо повернення без розгляду заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Окружного адміністративного суду міста Києва.
Зі змісту частин 1-4 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Отже, суддя суду першої інстанції дійшов помилкового висновку про залишення позовної заяви без розгляду, чим порушив норми процесуального права. 
За таких обставин керуючись ст.320 КАС України, апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 грудня 2019 року - скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.   
Керуючись ст.ст. 2, 10, 11, 241, 242, 243, 250, 251, 308, 310, 312, 320, 321, 322, 328, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -
                 
П О С Т А Н О В И Л А:
           
Апеляційну скаргу Виробничого малого підприємства «Горизонт» - задоволити.
Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 грудня 2019 року - скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, проте на неї може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду в порядку та строки, передбачені ст. 329 КАС України.
(Повний текст виготовлено - 10 березня 2020 року).

Головуючий суддя:                                                                      Л.О. Костюк           

Судді:                                                                                                      Л.В. Губська,

                                                                                                                М.І. Кобаль