ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И 

       19 березня 2020 року                                                                м. Чернівці
                        Справа № 718/2865/19
       Провадження №22-ц/822/342/20
Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів палати з розгляду цивільних справ:
       головуючого - Литвинюк І. М. 
суддів: Височанської Н.К., Владичана А.І.         
секретар - Тодоряк Г.Д.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє ОСОБА_2 , на ухвалу Кіцманського районного суду Чернівецької області від 28 січня 2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до фермерського господарства Ножихіна І.М. про розірвання договору оренди землі, головуючий у І-й інстанції - Нерушка Т.І . , 

ВСТАНОВИВ: 
У жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ФГ Ножихіна І.М. про розірвання договору оренди землі.
В листопаді 2019 року представник позивача ОСОБА_2. подала клопотання про призначення у даній справі комплексної почеркознавчої та технічної експертизи документів, обґрунтовуючи його тим, що за весь час існування договору оренди землі орендної плати не отримувала та у відомостях за 2017 та 2018 роки не підписувалась. 
Ухвалою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 28 січня 2020 року призначено комплексну почеркознавчу та технічну експертизи, проведення якої доручено експертам Чернівецького відділення ТОВ «Судова незалежна експертиза України», з попередженням про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України. 
На вирішення експертів поставлено наступні питання: чи виготовлений рукописний текст « ОСОБА_4 », що розташований в лівій нижній частині відомості видачі паїв ФГ «Ножихіна І.М.» у 2017 р. та підпис розміщений навпроти у нижній правій частині документа після серпня 2019 року?
Чи виконаний підпис у графі «одержала», що розташований нижче тексту « ОСОБА_1 » у лівій нижній частині відомості видачі орендної плати Ф.Г. « Ножихіна І.М. » за 2018 р. після серпня 2019 року; чи надрукована таблиця під назвою «Відомості видачі паїв ФГ «Ножихіна І .М.» у 2017 році в недавній час (серпень-жовтень 2019 року); чи надрукована відомість видачі орендної плати Ф.Г. « Ножихіна І.М. » за 2018 р. в недавній час (серпень-жовтень 2019 року); чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 у відомості видачі орендної плати фермерського господарства Ножихіна І.М. у 2018 році тією особою, від імені якої він зазначений, чи іншою особою?
Для проведення експертизи зазначено порівняти вільні зразки підписів ОСОБА_1 у відомостях про отримання державної соціальної допомоги за 2017 рік та 2018 рік та підписи у наданих суду розписках як свідка.
Витрати по проведенню експертизи покладено на ОСОБА_1 .
Витребувано від Управління праці та соціального захисту населення Кіцманської районної державної адміністрації оригінали відомостей про отримання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям та допомоги на дітей одиноким матерям за 2017 рік та за 2018 рік.
На час проведення експертизи зобов`язано ФГ Ножихіна І.М. надати оригінали відомостей про отримання орендної плати за використання земельних ділянок власників земельних часток (паїв) за 2017 рік та за 2018 рік.
На час проведення експертизи провадження у справі запинено. 
Не погоджуючись з ухвалою суду, представник позивача ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. 
Посилається на те, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали порушено норми процесуального права. 
Зазначає, що судом порушено порядок призначення експертизи, зокрема не відібрано експериментальні зразки почерку, не визначено, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи, не надано експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку особи. 
На апеляційну скаргу відзив не надходив. 
Колегія суддів, заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду, приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Задовольняючи клопотання про призначання комплексної почеркознавчої та технічної експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, для правильного та об`єктивного вирішення спору по суті, усунення протиріч у показах позивача ОСОБА_1 , допитаної як свідка, та інших допитаних свідків ОСОБА_11. та ОСОБА_10 , проведення відповідної експертизи є необхідним. Визначаючи експертну установу - Чернівецьке відділення ТОВ «Судова незалежна експертиза України», суд першої інстанції виходив з тривалого часу проведення експертизи в Київському НДІ, територіальністю та найменшою терміном проведення експертизи.
Колегія суддів не може погодитись з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.
Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Відповідно до частини 1, 5 статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.
Статтею 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.
Відповідно до частини 2 статті 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ст. 78 ЦПК України).
Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.
Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи (ч.1 ст.104 ЦПК України).
За змістом частини 1 статті 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи.
Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 № 1950/5) (надалі - Інструкція) визначено, що одним із основних видів експертиз є почеркознавча експертиза.
Підпунктом 1.1. пункту 1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 № 1950/5) (надалі - Рекомендації) передбачено, що основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису. Цією експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукопису під впливом будь-яких (природних, штучних) збиваючих факторів; у незвичних умовах або в незвичайному стані виконавця, навмисно зміненим почерком, з наслідуванням почерку іншої особи; визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо). Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.
За змістом пункту 1.3. Рекомендацій для проведення досліджень орган, який призначив експертизу, повинен надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.
Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (буквені та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження в справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи, або виконані після відкриття провадження у справі, але не в зв`язку з її обставинами; експериментальні зразки почерку - це такі, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням даної експертизи.
Перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган, який призначив експертизу, повинен пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації, а потім позначити кожний зразок, тобто указати, що це вільний зразок почерку (підпису) певної особи (указати її прізвище, ім`я, по батькові), та посвідчити це своїм підписом (п.1.4. Рекомендацій).
Порядок відбирання експериментальних зразків встановлений пунктами 1.6. - 1.10. Рекомендацій. Відбирати експериментальні зразки почерку необхідно у два етапи. На першому етапі особа, почерк якої підлягає ідентифікації, виконує текст за тематикою, близькою до досліджувального об`єкта, у звичних умовах (сидячи за столом, із звичним приладдям письма, при денному освітленні). На другому етапі зразки відбираються під диктовку тексту, аналогічного за змістом тому, що досліджується, або спеціально складеного тексту, який містить фрази, слова і цифри, узяті з рукописного тексту, що досліджується. На цьому етапі зразки відбираються в умовах, що максимально наближаються до тих, у яких виконувався рукописний текст, що досліджується, тобто в тій самій позі (лежачи, стоячи тощо), таким самим приладдям письма та на папері того самого виду (за розміром, лінуванням, характером поверхні тощо), що й документ, який досліджується. Якщо буде помічено, що той, хто пише, намагається змінити свій почерк, темп диктовки слід прискорити.
У разі коли тексти, що досліджуються, і особливо підписи виконувались на бланках (касові ордери, квитанції, поштові перекази, платіжні відомості тощо), експериментальні зразки слід відбирати на таких самих бланках або на папері, що розграфлений відповідно до бланка.
Якщо розташування підпису, що досліджується, не визначається характером документа, експериментальні зразки відбираються на окремих аркушах як лінованого, так і нелінованого паперу.
Після нанесення 10 - 15 експериментальних підписів аркуші паперу треба міняти.
Якщо рукописний текст, що досліджується, виконано друкованими літерами і цифрами або спеціальним шрифтом (креслярським, бібліотечним тощо), експериментальні зразки на другому етапі також повинні бути виконані друкованими літерами і цифрами або відповідним шрифтом.
Переписування з документа, що досліджується, або з машинописного (друкарського) тексту неприпустиме.
Якщо вбачаються підстави, що виконавець досліджуваного рукописного тексту намагався змінити свій почерк (писав лівою рукою, з іншим нахилом тощо), додатково відбираються зразки, виконані таким самим чином.
Якщо дослідженню підлягає рукописний текст, то вільні та експериментальні зразки надаються у вигляді текстів. При дослідженні підписів та обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) вільні та експериментальні зразки надаються як у вигляді відповідних текстів (записів), так і у вигляді підписів.
Експериментальні зразки посвідчуються органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта). У посвідчувальному написі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові виконавця, а також особливості зразка (написані лівою рукою, спеціальним шрифтом тощо).
Як вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах. Чим коротший досліджуваний текст (запис), тим більша потреба у вільних зразках. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальні - у кількості не менше 5 - 8 аркушів.
Якщо необхідно встановити, чи виконаний підпис від імені певної особи іншою особою, надаються вільні та експериментальні зразки почерку та підписів обох осіб. При цьому додатково відбираються експериментальні зразки почерку передбачуваного виконавця не менше ніж на 10 - 15 аркушах у вигляді записів прізвища та ініціалів особи, від імені якої виконано підпис.
При вилученні вільних зразків підписів особи, від імені якої виконано досліджуваний підпис, слід відшукувати документи з варіантом підпису, найбільш схожим на підпис, що досліджується. Такі підписи найчастіше зустрічаються у документах, аналогічних досліджуваному.
При відібранні експериментальних зразків підпису особи, від імені якої виконано підпис, слід запропонувати їй розписатися всіма застосовуваними нею варіантами підписів.
Якщо з певних причин виконати будь-які вимоги, що стосуються відбирання та надання зразків, не було можливості, про це слід указати в документі про призначення експертизи (залучення експерта). 
Отже, призначаючи почеркознавчу експертизу, суд повинен був відібрати у ОСОБА_1 вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки підпису і надати їх експертам для проведення експертизи у визначеному порядку.
Призначаючи комплексну почеркознавчу та технічну експертизи, суд надав експертам для проведення експертизи вільні зразки підписів ОСОБА_1 у відомостях про отримання державної соціальної допомоги за 2017 рік та 2018 рік та підписи у наданих суду розписках як свідка. 
Як вбачається з матеріалів справи, при призначення судової експертизи відібрання експериментальних зразків підпису позивача не проводилось.
Відповідно до п. 1.2 Інструкції почеркознавча експертиза є підвидом криміналістичної експертизи.
На підставі частини 3 статті 7 Закону України «Про судову експертизу» (далі - Закон) виключно державними спеціалізованими установами здійснюється судово-експертна діяльність, пов`язана з проведенням криміналістичних, судово-медичних і судово-психіатричних експертиз.
До державних спеціалізованих установ належать: науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України; науково-дослідні установи судових експертиз, судово-медичні та судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України; експертні служби Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства оборони України, Служби безпеки України та Державної прикордонної служби України (ч. 2 ст. 7 Закону).
Частиною 3 статті 10 Закону передбачено, що до проведення судових експертиз, крім тих, що проводяться виключно державними спеціалізованими установами, можуть залучатися також судові експерти, які не є працівниками цих установ, за умови, що вони мають відповідну вищу освіту, освітньо-кваліфікаційний рівень не нижче спеціаліста, пройшли відповідну підготовку в державних спеціалізованих установах Міністерства юстиції України, атестовані та отримали кваліфікацію судового експерта з певної спеціальності у порядку, передбаченому цим Законом.
Суд першої інстанції не врахував, що комплексна почеркознавча та технічна експертиза, яка відноситься до категорії криміналістичних експертиз, проводиться виключно державними спеціалізованими установами, тоді як виконання експертизи ухвалою суду доручено експертам Чернівецькому відділенню ТОВ «Судова незалежна експертиза України», засновником якої є фізична особа.
Подібний висновок викладено в постанові Верховного Суду від 10 жовтня 2018 року у справі № 212/7727/13-ц.
Суд першої інстанції при задоволенні клопотання про призначення експертизи наведені вище норми права не врахував, що призвело до постановлення помилкової ухвали.
За таких обставин, оскільки суд першої інстанції не дотримався порядку призначення експертизи, ухвала суду підлягає скасуванню, а справа направляється для продовження розгляду до суду першої інстанції, що відповідає приписам статті 379 ЦПК України.

Керуючись статтями 374, 379, 381-384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє ОСОБА_2 , задовольнити.  
Ухвалу Кіцманського районного суду Чернівецької області від 28 січня 2020 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. 
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий                                                        І.М. Литвинюк
Судді:                                                                        Н.К. Височанська 
                                                                               А.І. Владичан