ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2020 р.	Справа № 585/207/19	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Подобайло З.Г.,
Суддів: Григорова А.М. ,  Бартош Н.С. ,
за участю секретаря судового засідання Ткаченка А.О.

          розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Роменського міськрайонного суду Сумської області від 16.01.2020 року, головуючий суддя І інстанції: Шульга В.О.,  м. Ромни, повний текст складено 16.01.20 року по справі № 585/207/19
          за позовом       ОСОБА_1  
          до      Державної архітектурно-будівельної інспекції України      третя особа       Головний інспектор будівельного нагляду  Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Макаренка Олександра Миколайовича 
          про визнання протиправною та скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернулася до суду з адміністративним позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Головний інспектор будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Макаренко О.М. , в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову № 152 по справі про адміністративне правопорушення від 28 грудня 2018 року, винесену головним інспектором будівельного нагляду управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Сумській області Макаренком О.М. відносно неї.
Рішенням Роменського міськрайонного суду Сумської області  від 16 січня 2020 року в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1    відмовлено.
ОСОБА_1 , не погодившись з рішенням суду першої інстанції , подала апеляційну скаргу , вважає , що оскаржуване рішення  ухвалено з порушенням норм матеріального та процесуального права, тобто без дотримання приписів ст.ст. 19, 62, 129 Конституції України, вимог статей 2, 77, 242, 246 Кодексу адміністративного судочинства України та з порушенням норм ст.ст. 2, 245, 251, 252, 268, 279, 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення, є необґрунтованим і незаконним. Відповідачі не довели жодним належним та допустимим доказом, а суд першої інстанції при дослідженні доказів взагалі не врахував, те, що зазначене нерухоме майно не будувала, а лише здійснювала реконструкцію на підставі всіх необхідних  дозвільних документів, які були досліджені судом при розгляді справи. Вказує , що згідно технічних паспортів від 21.04.1988 року, 13.04.1995 року та 22.10.2013 року   гараж літ. «В» був побудований попереднім власником  ще у 1960 році, а 06.11.2018 року КП «Роменське бюро технічної інвентаризації» було виготовлено технічний паспорт на житловий будинок АДРЕСА_1 , в якому зазначено і про наявність гаражу літ. «Г» висотою 2,4 м, площею 27,0 м2. Просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Роменського міськрайонного суду Сумської області від 16 січня 2020 року та ухвалити нове рішення, яким визнати протиправною та скасувати постанову №152 по справі про адміністративне правопорушення від 28 грудня 2018 року, винесену головним інспектором будівельного нагляду управління Держаної архітектурно-будівельної інспекції в Сумській області Макаренком О.М. відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Апеляційну скаргу на рішення  розглянути без її участі.
Державна архітектурно-будівельна інспекція України направила до суду відзив на апеляційну скаргу , просить суд апеляційної інстанції в задоволенні апеляційної скарги  відмовити.
За правилами ч. 1 ст. 286 КАС України адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі.
Відповідно до ст. 268 КАС України у справах, визначених, зокрема ст. 286 КАС України, щодо подання позовної заяви та про дату, час і місце розгляду справи суд негайно повідомляє відповідача та інших учасників справи шляхом направлення тексту повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності - кур`єром або за відомими суду номером телефону, факсу, електронною поштою чи іншим технічним засобом зв`язку. Учасник справи вважається повідомленим належним чином про дату, час та місце розгляду справи, визначеної частиною першою цієї статті, з моменту направлення такого повідомлення працівником суду, про що останній робить відмітку у матеріалах справи, та (або) з моменту оприлюднення судом на веб-порталі судової влади України відповідної ухвали про відкриття провадження у справі, дату, час та місце судового розгляду. Неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.
Позивач повідомлений про дату, час і місце розгляду справи за номером телефону, що підтверджується телефонограмою. 
Відповідачі  та третя особа повідомлялись на електронні адреси, які містяться в матеріалах справи.
Сторони в судове засідання апеляційної інстанції не прибули, про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином.
Відповідно до ч. 3 ст. 268 КАС України неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.
Апеляційна скарга розглядається у судовому засіданні згідно приписів ст. 229 КАС України.
Відповідно до ч. ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. 
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши письмові докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції , що згідно договорів купівлі продажу будинку та земельної ділянки від 13 листопада 2013 року ОСОБА_1 у ОСОБА_2 було придбано житловий будинок, житловою площею 41,5 кв.м., загальною площею 71,3 кв.м. з надвірними будівлями та спорудами, розташований в АДРЕСА_2 на земельній ділянці площею 0,0635 га та земельну ділянку загальною площею 0,0635 га, під АДРЕСА_2 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд(присадибна ділянка) - кадастровий номер – 5910700000:05:077:0022. Згідно договору купівлі продажу будинку до надвірних будівель та споруд належать: сарай дерев`яний обкладений цеглою – Б, прибудова дощана – б, прибудова дощана обкладена цеглою – б-1, гараж цегляний – В, вбиральня цегляна – У, ворота металеві - №, погріб цегляний – п/г, ганок цегляний – г/н, огорожа шиферна - №1 .
З технічних паспортів на житловий будинок за адресою АДРЕСА_2 , складених 21 квітня 1988 року та 22 жовтня 2013 року, вбачається, що на території господарства розміщений гараж цегляний літ. В з розмірами - 3.35x4,65, висота - 1,9 м, площа забудови - 15,6 м2. Рік побудови вказаний 1954.
Відповідно декларації про початок виконання будівельних робіт, 15.09.2015 року ОСОБА_1 подала до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області декларацію про реконструкцію гаража.
Згідно постанови Роменського міськрайонного суду від 15 червня 2016 року позов ОСОБА_1 до УДАБІ у Сумській області, Головного інспектора будівельного нагляду УДАБІ про визнання незаконною та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності задоволено частково. Визнано протиправною та скасовано постанову про адміністративне правопорушення №104 від 14 квітня 2015 року. В постанові зазначено, що ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснила, що вона мала намір в своєму господарстві здійснити реконструкцію старого гаражу, подала декларацію, виготовила будівельний паспорт, але коли сусід почав заперечувати то вона передумала і почала будувати майданчик для відпочинку. 
Крім цього, у позовній заяві, яка подана до суду 4 травня 2016 року ОСОБА_1 вказала, що протокол про адміністративне правопорушення містить посилання на начебто здійснення нею будівельних робіт з нового будівництва гаражу та порушення норм Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» У той же час , у протоколі про адміністративне правопорушення взагалі не зазначено жодного доказу того, що вона начебто здійснювала будівництво саме гаражу та що проведені нею роботи з благоустрою власного двору містять ознаки будівельних робіт з нового будівництва та потребують затвердження проектних рішень на виконання будівельних робіт. Таким чином, інспектор Макаренко О.М. зазначивши у протоколі про факт будівництва гаражу допустив суб`єктивне припущення, оскільки на момент перевірки жодних архітектурних форм які б давали змогу ідентифікувати «об`єкт будівництва» як гараж не існувало та не існує на сьогодні. Вважала, що протокол містить недостовірні відомості.
В робочому проекті реконструкції гаражу по АДРЕСА_2 , розробленому КП «Архітектурно-планувальним бюро» зазначено, що проектом передбачено зведення стін із цегли на цементнопісчаному розчині, перекриття дерев`яні балки, покрівля із азбестоцементних листів. Реконструкція гаражу проводиться із змінами зовнішніх розмірів на тому місці де був існуючий гараж.
З повідомлення про початок виконання будівельних робіт  щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)/ про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) вбачається, що ОСОБА_1 повідомлено Управління ДАБІ у Сумській області про початок виконання будівельних робіт, а саме реконструкцію гаража по АДРЕСА_2 . В повідомленні вказано, що загальна площа до реконструкції і загальна площа відповідно до проектної документації становить 26, 7 кв.м. Технічний нагляд здійснює Ковган В ОСОБА_3 А. Проектна документація розроблена КП «Архітектурно-планувальне бюро» та затверджена замовником 06.06.2018 .
Відповідно договору про технічний нагляд від 06.06.2018 року ОСОБА_1 доручила, а ФОП ОСОБА_4 прийняв на себе функції технічного нагляду за виконанням будівельно-монтажних робіт по об`єкту «Реконструкція гаража. АДРЕСА_2 ». З квитанції від 07.11.2018 вбачається, що ОСОБА_1 сплатила ОСОБА_4 аванс в сумі 400 грн. за технагляд по об`єкту: «Реконструкція гаража. АДРЕСА_2 ».
Згідно заяви ОСОБА_5 від 02.11.2018 року останній повідомив УДАБІ, що ОСОБА_1 будує з 01.11.2018 року за адресою м АДРЕСА_2 гараж 6х4,5 м висотою 4 м для вантажного автомобіля з порушенням всіх будівельних норм і стандартів. Просив перевірити дозвільні документи на будівництво гаража. 
З повідомлення про проведення перевірки вбачається, що ОСОБА_1 повідомлялась УДАБІ про здійснення позапланової перевірки на об`єкті: «Реконструкція гаража» за адресою АДРЕСА_2 на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції. Дата перевірки зазначена 27.11.2018 р. Вказане повідомлення ОСОБА_1 отримала 30.11.2018 року. 
Наказом в.о. начальника Управління Т. Сіробаба від 21.11.2018 р. №191-П про проведення позапланової перевірки наказано провести позапланову перевірку на об`єкті будівництва «Реконструкція гаража» за адресою АДРЕСА_2 . 
Відповідно направлення для проведення позапланового заходу від 21.11.2018 № 442 головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ в Сумській області Макаренко О.М. направлено для здійснення перевірки на об`єкті будівництва «Реконструкція гаража» за адресою АДРЕСА_2 щодо дотримання замовником об`єкту будівництва та підрядником ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Строк дії направлення з 27.11.2018 року до 29.11.2018 року включно. З направленням на здійснення перевірки від 21.11.2018 року № 442 ОСОБА_1 ознайомлена 28.11.2018 року .
В акті, складеному за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №442 (29.11.2018) зазначено, що в ході проведення перевірки встановлено, що гр. ОСОБА_1 на земельній ділянці АДРЕСА_2 розпочато будівництво цегляного гаража розмірами 5,9х4,57 м (висотою 2,4 м) на орієнтовній відстані 1 м від межі суміжної земельної ділянки АДРЕСА_3 145 по АДРЕСА_2 та на орієнтовній відстані 1,5-2 м від існуючих будівель, розміщених на земельній ділянці АДРЕСА_2 . При проведенні перевірки є підстави вважати, що розпочате будівництво є самочинним. 
29.11.2018 року головним інспектором будівельного нагляду УДАБІ України в Сумській області Макаренко О.М. складено протокол № 442 відносно ОСОБА_1 . В протоколі вказано, що за результатами проведеної перевірки виявлено порушення містобудівного законодавства, а саме: 1) ОСОБА_1 здійснено будівництво гаража без будівельного паспорту та повідомлення про початок виконання будівельних робіт, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а отже самочинно, чим порушено ч.1 ст. 27, п.1 ч.1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011 року; 2) ОСОБА_1 наведено недостовірні дані в повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) № СМ 061182761559 від 03.10.2018 в частинах щодо здійснення реконструкції гаража без зміни функціонального призначення та зміни зовнішньої конфігурації, без зміни зовнішніх геометричних розмірів фундаментів у плані та зазначення факту, щодо початку будівництва загальна площа гаража складає 26,7 кв.м. (фактично вид будівництва об`єкту – нове будівництво), чим порушено ч.8 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; 3) ОСОБА_1 не виконані вимоги припису № 168 про зупинення підготовчих будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 05.04.2016 з вимогою зупинити виконання будівельних робіт, чим порушено пп.3 п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, відповідно до якого посадові особи органів ДАБК під час проведення перевірки мають право, зокрема, у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкової для виконання приписи щодо зупинення підготовчих та будівельних робіт». 
29 листопада 2018 року головним інспектором будівельного нагляду УДАБІ України в Сумській області Макаренком О.М. винесено припис № 442 про зупинення підготовчих та будівельних робіт з вимогою: зупинити виконання будівельних робіт. Термін виконання – 29.11.2018. Усунути виявлені порушення шляхом отримання будівельного паспорту на розпочате будівництво та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, будівництво якого здійснюється на підставі будівельного паспорту, або вжити інші можливі заходи у відповідності до чинного містобудівного законодавства у термін до 29.01.2019. Даний припис отримано ОСОБА_1 29.11.2018 р.  
З технічного паспорту на житловий будинок за адресою АДРЕСА_2 , виготовленому станом на 2018 рік вбачається, що на території господарства, розміщений гараж цегляний літ. Г, висотою - 2,4 м, площа забудови - 27,0 м2. 
06 грудня 2018 в.о. начальника Управління державної-архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області на адресу ОСОБА_1 рекомендованим листом надіслано повідомлення про перенесення розгляду справи про адміністративне правопорушення на 28.12.2018 о 10 год. 00 хв., який мав відбутися приміщення Управління. Вказане повідомлення ОСОБА_1 отримала 26.12.2018 р. 
28 грудня 2018 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Сумській області Горобець М.В. винесено постанову № 152 у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , якою визнано ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 96 КУпАП і накладено штраф у сумі 4250 грн. 
Відмовляючи у задоволенні позову . суд першої інстанції виходив з того , що відповідачем у справі доведено правомірність своїх дій при складенні протоколу та винесенні постанови про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності. При цьому суд вважає доведеною ту обставину - що на місті де ОСОБА_1 збудовано гараж, в 2016 році не було ніякої будівлі (підтверджено рішенням суду та поясненнями самої ОСОБА_1 при розгляді справи № 585/1968/16-а , № провадження 2-а/585/28/16), а відповідно вже в 2016 році був відсутній сам об`єкт можливої реконструкції – гараж. В той же час, ОСОБА_1 не доведено суду те, що нею здійснювалася реконструкція вже існуючого гаража, а не нове будівництво, яке має здійснюватися за іншими правилами, ніж реконструкція вже існуючої будівлі.
Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відмови у задоволенні позову, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є:
1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;
5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;
6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Відповідно до ст. 1 Закону України “Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності” правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.
Згідно з вимогами п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у редакції, чинній на момент прийняття постанови про накладення штрафу, замовник має право виконувати будівельні роботи після: 
1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;
Стаття 7 КУпАП (у редакції, на час виникнення спірних правовідносин) передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.
Частиною 4 ст. 96 КУпАП встановлено , що виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п`ятдесяти до трьохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Зі змісту статті 9 КУпАП вбачається, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Відповідно до статті 244-6 КУпАП Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виробництва, виготовлення та застосування будівельних матеріалів, виробів, конструкцій, а також будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту та прийняття в експлуатацію об`єктів чи споруд, невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб інспекцій державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), 97, частини третя - п`ята статті 152-1, стаття 188-42).
Згідно з вимогами статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.
Частиною першою статті 256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
Положеннями статті 73 КАС України встановлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.
Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Так, колегія суддів звертає увагу на те , що протоколі № 442 від 29.11.2018р. вказано, що за результатами проведеної перевірки виявлено порушення містобудівного законодавства, а саме: 1) ОСОБА_1 здійснено будівництво гаража без будівельного паспорту та повідомлення про початок виконання будівельних робіт, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а отже самочинно, чим порушено ч.1 ст. 27, п.1 ч.1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011 року; 2) ОСОБА_1 наведено недостовірні дані в повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) № СМ 061182761559 від 03.10.2018 в частинах щодо здійснення реконструкції гаража без зміни функціонального призначення та зміни зовнішньої конфігурації, без зміни зовнішніх геометричних розмірів фундаментів у плані та зазначення факту, щодо початку будівництва загальна площа гаража складає 26,7 кв.м. (фактично вид будівництва об`єкту – нове будівництво), чим порушено ч.8 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; 3) ОСОБА_1 не виконані вимоги припису № 168 про зупинення підготовчих будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 05.04.2016 з вимогою зупинити виконання будівельних робіт, чим порушено пп.3 п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, відповідно до якого посадові особи органів ДАБК під час проведення перевірки мають право, зокрема, у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкової для виконання приписи щодо зупинення підготовчих та будівельних робіт». (а.с.95-97).
Однак , до протоколу не надано жодного доказу , якій свідчив би про фактичне здійснення позивачем саме будівництва гаража.  Також, в протоколі відсутні посилання на наявність таких доказів (пояснень свідків, фото чи відео фіксації тощо).
Позивач  посилається на те, що ним не велося будівельних  робіт, а лише виконувались роботи з реконструкції гаражу.
Факт здійснення позивачем саме будівництва гаражу відповідачем не підтверджено належними та допустимим доказами.
Колегія суддів звертає увагу на те , що ні з протоколу , ні з оскаржуваної постанови не зрозуміло які недостовірні дані в повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) № СМ 061182761559 від 03.10.2018 , наведені позивачем.
Наявність в матеріалах фотокарток, які надав відповідач як доказ вчинення правопорушення, не свідчать про порушення вчинене саме позивачем, оскільки неможливо ідентифікувати зображені на них будівлі та його власника , ці фото не містять інформації щодо їх прив`язки до місця  розташування споруд, не містять ні дати, ні часу здійснення такої фіксації тощо.
При цьому , дані докази не були у відповідності вимог ст. 256 КУпАП зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення , а тому не можуть бути прийняті судом.
Доказів вчинення правопорушення (обґрунтовані пояснення позивача тощо) відповідачем не надано ані до суду першої, ані до суду апеляційної інстанції, тобто в матеріалах справи відсутні дані, які б беззаперечно свідчили про те, що позивач вчинив порушення за яке передбачена відповідальність згідно ч. 4 ст. 96 КУпАП.
Відповідач, заперечуючи проти позову, не довів належними доказами факт вчинення позивачем , зазначеного в оскаржуваній постанові,  адміністративного правопорушення.
Колегія суддів звертає увагу на те , що у відзивах на позов та на апеляційну скаргу відповідач вважає доведеними факти, встановлені в протоколі про адміністративне правопорушення та фактично , з посиланням на них, вважає позов і апеляційну скаргу необґрунтованими, однак, докази , зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення не підтверджують фактичні обставини , вказані в такому протоколі .
Таким чином, відповідачем не доведено суду , що в діях позивача є склад правопорушення, за скоєння якого його притягнуто до адміністративної відповідальності, тому всі інші доводи сторін по справі щодо правомірності чи не правомірності оскаржуваної постанови про притягнення до адміністративної відповідальності не впливають на вирішення справи по суті.
Проте, судом першої інстанції вищевказані обставини враховані не були, що призвело до неправильного вирішення справи по суті.
Також, колегія суддів зазначає , що у постанові по справі про адміністративне правопорушення від 28.12.2018 №152 зазначено про порушення ОСОБА_1 приписів ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки були виконані будівельні роботи з будівництва гаража без документів, що надають право на виконання будівельних робіт.
При цьому , згідно технічного пасторту від 21.04.1988р. спірний гараж побудований ще у  1960 році, тобто до прийняття і набрання чинності Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI.
Відповідачі цього факту належними і допустимими доказами не спростовували.
Згідно із положеннями статті 375 ЦК України власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам. Власник земельної ділянки набуває право власності на зведені ним будівлі, споруди та інше нерухоме майно. Право власника на забудову здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням.
Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".
 Постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13 квітня 2011 року затверджено Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, який визначає механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт (далі – Порядок №466).
Пунктом 5 Порядку №466 (в редакції чинній на момент винесення оскаржуваної постанови) передбачено, що будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.
Пунктом 13 Порядку №466 встановлено, що повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт.
Згідно з п.1 ч.1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
Переліком будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 07 червня 2017 року №406, зокрема не потребує документів роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, — щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1); роботи із заміни покрівлі будівель і споруд згідно з будівельними нормами, виконання яких не передбачає втручання в несучі конструкції.
Як вбачається з матеріаів справи ОСОБА_1 повідомлено Управління ДАБІ у Сумській області про початок виконання будівельних робіт  ( повідомлення про початок виконання будівельних робіт, щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)/ про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) ) , а саме реконструкцію гаража по АДРЕСА_2 . 
З огляду на вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що постанова № 152 по справі про адміністративне правопорушення від 28 грудня 2018 року, винесена головним інспектором будівельного нагляду управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Сумській області Макаренком О.М. відносно ОСОБА_1 підлягає скасуванню, оскільки відсутні належні і допустимі докази вчинення позивачем адміністративного правопорушення, що в цілому свідчить про відсутність належного обґрунтування наведених в оскаржуваній постанові обставин та їх доведеність допустимими доказами, тому позовні вимоги підлягають задоволенню.
Відповідно до ст.293 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови і приймає одне з таких рішень: 1) залишає постанову без зміни, а скаргу без задоволення; 2) скасовує постанову і надсилає справу на новий розгляд; 3) скасовує постанову і закриває справу; 4) змінює захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.
Згідно з ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.
Відповідно до ч. 1-3 ст. 242 КАС України  рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
У відповідності до п.п.1,2 3, 4 ч.1 ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи та неправильно застосував норми матеріального права, що є підставами для скасування оскарженого судового рішення та прийняття постанови про задоволення позову.
Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям постанови про задоволення позову.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу   задовольнити.
Рішення Роменського міськрайонного суду Сумської області від 16.01.2020 року по справі № 585/207/19  скасувати.
Прийняти нове рішення, яким позов задовольнити. 
Скасувати постанову № 152 по справі про адміністративне правопорушення від 28 грудня 2018 року, винесену головним інспектором будівельного нагляду управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Сумській області Макаренком О.М. відносно ОСОБА_1 .
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя 	(підпис)	З.Г. Подобайло	
Судді	(підпис)  (підпис) 	А.М. Григоров    Н.С. Бартош