УХВАЛА

30 березня 2020 року 
Київ
справа №200/7401/19-а
адміністративне провадження №К/9901/7100/20
Колегія суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду: 
суддя-доповідач - Гусак   М.Б., судді - Желтобрюх І.Л., Усенко Є.А., 
перевіривши касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (правонаступник Головного управління Державної фіскальної служби у                м. Києві)  на ухвалу Першого апеляційного адміністративного суду від 31 січня              2020 року у справі №200/7401/19-а за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Сільторг ІСТ» до Державної фіскальної служби України, Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про відмову у реєстрації податкової накладної, зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИЛА:

11 березня 2020 року Головне управління Державної податкової служби у м. Києві звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Першого апеляційного адміністративного суду від 31 січня 2020 року у справі №200/7401/19-а.

Касаційна скарга не відповідає вимогам Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Всупереч вимог частини четвертої статті 330 КАС України до касаційної скарги не додано документ про сплату судового збору.

Водночас, заявлене Головним управлінням Державної податкової служби у м. Києві клопотання про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Згідно з частиною першою статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Наведені положення процесуального закону дають підстави для висновку, що звільнення, відстрочення від сплати судового збору, є правом, а не обов`язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони.

Із змісту чинного правового регулювання вбачається, що термін "майновий стан сторони" не охоплює випадки, коли стороною у справі є держава, представником якої у даному спорі є Головне управління Державної податкової служби у м. Києві.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 8 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір".

Відповідно до статті 8 цього Закону враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, наведеною нормою встановлено чіткий і вичерпний перелік умов, а також суб`єктних та предметних критеріїв, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема відстрочити сплату судового збору, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, або звільнити від сплати такого збору.

Відповідно до підпункту 5 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду касаційної скарги на ухвалу суду судовий збір справляється у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України від 14 листопада 2019 року № 294-IX "Про Державний бюджет України на 2020 рік" з 1 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб установлено в розмірі 2102 грн.

Таким чином, скаржнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі - 2102 ,00 грн та подати до Верховного Суду документ, який це підтверджує.

Отримувач коштів - УК у Печерському районі /Печерський район/22030102
Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897
Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП)
Код банку отримувача (МФО) - 899998
Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA288999980313151207000026007
Код         класифікації доходів бюджету    - 22030102
Найменування податку, збору, платежу - Судовий збір (Верховний Суд, 055)
*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (дата оскаржуваного рішення) по справі ________ (номер справи), ВЕРХОВНИЙ СУД (Касаційний адміністративний суд) (назва суду, де розглядається справа).

Одночасно податковий орган заявив клопотання про поновлення строку касаційного оскарження.

Обґрунтовуючи клопотання про поновлення строку, скаржник посилається на те, що ухвалу Першого апеляційного адміністративного суду від 31 січня 2020 року ним отримано 10 лютого 2020 року, однак, доказів на підтвердження несвоєчасного отримання оскаржуваної ухвали не надає.  

Таким чином, скаржнику необхідно надати суду касаційної інстанції докази несвоєчасного отримання оскаржуваної ухвали суду апеляційної інстанції.

Згідно з частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, із змісту якої витікає - залишення касаційної скарги без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Враховуючи викладене та керуючись статтею   332 КАС України, 

УХВАЛИЛА:

1. У задоволенні клопотання Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про звільнення від сплати судового збору відмовити.

2. Касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на ухвалу Першого апеляційного адміністративного суду від 31 січня 2020 року у справі №200/7401/19-а залишити без руху.

3. Встановити особі, що подала касаційну скаргу, для усунення зазначених недоліків десятиденний строк з моменту отримання копії ухвали.
Ухвала оскарженню не підлягає.

 Судді:	 підпис	М.  Б. Гусак	
 	 підпис	І. Л. Желтобрюх	
 	 підпис	Є  .А. Усенко