ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

07 квітня 2020 року 	м. Дніпро	справа № 340/3084/19	
                                                                                           Суддя І інстанції - Сагун А.В.

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Чепурнова Д.В. (доповідач),
                               суддів:  Сафронової С.В., Мельника В.В.,     
розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпрі апеляційну скаргу  Комунального некомерційного підприємства «Кіровоградське обласне бюро медико-соціальної експертизи Кіровоградської обласної ради» 
на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 13 січня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства «Кіровоградське обласне бюро медико-соціальної експертизи Кіровоградської обласної ради», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Маловисківське відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградської області  про визнання неправомірною відмову та зобов`язання вчинити дії, -
ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 звернулася з вказаним позовом до суду в якому  просила:
- визнати неправомірною відмову Комунального некомерційного підприємства «Кіровоградське обласне медико-соціальної експертизи Кіровоградської обласної ради» щодо встановлення причинного зв`язку смерті ОСОБА_2 з його професійним захворюванням;
- зобов`язати Комунальне некомерційне підприємство «Кіровоградське обласне бюро медико-соціальної експертизи Кіровоградської обласної ради» встановити причинний зв`язок смерті ОСОБА_2 з його професійним захворюванням (П-4 від 07.12.2018) та вимог Інструкції «Про встановлення причинного зв`язку смерті з професійним захворюванням (отруєнням) або трудовим каліцтвом» затвердженої наказом МОЗ України від 15.11.2005.
В обґрунтування позову посилається на те, що МСЕК безпідставно відмовлено  у встановленні причинного зв`язку смерті ОСОБА_2 (чоловік позивача) з професійним захворюванням, зважаючи на те, що  відповідачу було подано повний пакет документів для встановлення причинного зв`язку смерті із професійним захворюванням..
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 13 січня 2020 року  позов задоволено частково. Визнано неправомірною відмову Комунального некомерційного підприємства «Кіровоградське обласне медико-соціальної експертизи Кіровоградської обласної ради» щодо встановлення причинного зв`язку смерті ОСОБА_2 з його професійним захворюванням та зобов`язано повторно розглянути направлення ДЗ «Спеціалізована медико-санітарна частина № 17 Міністерства охорони здоров`я України» від 27.02.2019 р. № 153 щодо встановлення причинного зв`язку смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з професійним захворюванням та додані медичні документи і прийняти рішення відповідно до п.2.10 розділу 2 Інструкції «Про встановлення причинного зв`язку смерті з професійним захворюванням (отруєнням) або трудовим каліцтвом», затвердженої Наказом МОЗ України від 15.11.2005 року № 606. В решті позовних вимог було відмовлено.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Комунальне некомерційне підприємство «Кіровоградське обласне медико-соціальної експертизи Кіровоградської обласної ради» подало апеляційну скаргу в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права просить рішення суду скасувати та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі . Посилається на те, що враховуючи те, що при житті ОСОБА_2 не встановлено професійне захворювання КНП «КОБМСЕ КОР» не мала правових підстав для розгляду питання про встановлення причинного зв`язку смерті з професійним захворюванням померлому ОСОБА_2 , крім того  довідка МСЕК про визначення відсотків втрати професійної працездатності при житті ОСОБА_2 не видавалась.
Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги і заявлених позовних вимог, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга  задоволенню не підлягає, виходячи з наступного. 
Судом  першої інстанції встановлено, та матеріалами справи підтверджено, що в червні 2019 року до КНП «Кіровоградське обласне бюро медико-соціальної експертизи Кіровоградської обласної ради» від ДЗ «Спеціалізована медико-санітарна частина № 17 Міністерства охорони здоров`я України» надійшло направлення від 27.02.2019 № 153, стосовно померлого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , для визначення причинного зв`язку смерті з професійним захворюванням, на вимогу дружини ОСОБА_1 .
Відповідач листом від 04.07 2019 №472 «Стосовно звернення ОСОБА_1 щодо ОСОБА_2 » повідомив ДЗ «Спеціалізована медико-санітарна частина № 17 Міністерства охорони здоров`я України», що не має можливості встановити причинний зв`язок смерті з професійним захворюванням та зазначено, що відповідно до р. 2, п.п. 2.2 Інструкції «Про встановлення причинного зв`язку смерті з професійним захворюванням (отруєнням) або трудовим каліцтвом» затвердженої Наказом МОЗ України від 15.11.2005 року № 606, для розгляду причинного зв`язку смерті з професійним захворюванням, отруєнням або трудовим каліцтвом до МСЕК направляються відповідні документи постраждалих, у яких при житті було встановлено професійне захворювання (отруєння), трудове каліцтво, що спричинило стійку втрату професійної працездатності, та померлих після вступу в дію Закону України «Про охорону праці».
З матеріалів справи вбачається, що померлий ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , спостерігався в ДЗ «СМСЧ № 17 МОЗ України» з 1976 р. по 2017 р. В 2017 році ОСОБА_2 вперше встановлено діагноз з приводу онкопатології в зв`язку з чим онкологічною МСЕК встановлено з 25.09.2017 року ІА група інвалідності загального захворювання, безтерміново.
Зв`язок онкозахворювання з професійним захворюванням було встановлено лише через рік 19.11.2018 року, після смерті ОСОБА_2 .
Згідно з медичним висновком ДУ «Інститут Медичної радіології ім. С.П. Григор`єва Національної академії наук України» повідомлення про наявність вперше виявленого професійного захворювання або рішення про підтвердження (відміну) раніше встановленого діагнозу професійного захворювання встановлено від 19. 11. 2018, №168.
Вирішуючи спірні  правовідносини суд першої інстанції вірно виходив з того, що вони врегульовані положеннями Інструкції «Про встановлення причинного зв`язку смерті з професійним захворюванням (отруєнням) або трудовим каліцтвом» затвердженої Наказом МОЗ України від 15.11.2005 року № 606, ( далі по тексту - Інструкція №606).
Відповідно до п. 2.2 розділу 2 Інструкції №606 для розгляду причинного зв`язку смерті з професійним захворюванням,     отруєнням     або     трудовим     каліцтвом     до МСЕК направляються відповідні документи постраждалих, у яких при житті було     встановлено професійне захворювання (отруєння), трудове каліцтво, що спричинило стійку втрату професійної працездатності, та померлих після вступу в дію Закону України «Про охорону праці».
Пунктом 2.4 розділу 2 Інструкції №606 визначено, що розгляд питання про встановлення причинного зв`язку смерті з професійним захворюванням (отруєнням) або     трудовим каліцтвом проводять на підставі таких документів:
направлення роботодавця         чи         профспілкового          органу підприємства, на якому потерпілий одержав травму чи професійне захворювання (отруєння), або робочого органу виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві
та     професійних     захворювань     України     (далі     -     Фонд)     або лікарсько-консультаційної      комісії      лікувально - профілактичного закладу (далі - ЛПЗ), суду чи прокуратури;
свідоцтва про смерть або його копії;
посмертного епікризу, завіреного адміністрацією ЛПЗ, в якому перебував на лікуванні, диспансерному нагляді померлий;
оригіналу медичної карти амбулаторного хворого, з описом її змісту, зробленим ЛПЗ;
копії протоколу патолого-анатомічного розтину з гістологічним дослідженням, затвердженої завідувачем патолого-анатомічного бюро, головним лікарем чи заступником головного лікаря з медичної частини     або     з     поліклінічного     розділу     роботи,     чи     акта
судово-медичного     та     судового      гістологічного      дослідження, затвердженого начальником обласного бюро (міського, районного відділення) судово-медичної експертизи (якщо вони були проведені);
акта про нещасний випадок на виробництві, якщо був нещасний випадок;
медико-експертної справи померлого (подається на підставі даних останньої довідки МСЕК про визначення інвалідності та/або відсотків втрати професійної працездатності, яку надають родичі померлого).
Відповідно до п. 3.1 розділу 3 Інструкції №606 критеріями визначення причинного зв`язку смерті з профзахворюванням (отруєнням) або трудовим каліцтвом є перебіг     основного і     супутніх      захворювань,      що підтверджуються     клініко-інструментальними методами обстеження, висновками спеціалізованих лікувально-профілактичних     закладів, результатами патолого-анатомічного         або      судово-медичного дослідження (якщо вони були проведені).
Згідно з п. 2.6. розділу 2 Інструкції №606 документація на померлого для     розгляду причинного зв`язку     смерті з профзахворюванням (отруєнням) або трудовим каліцтвом надається до МСЕК ЛПЗ, в якому при житті був під наглядом хворий.
До відповідача уповноваженим суб`єктом надано повний перелік документів для встановлення причинного зв`язку смерті ОСОБА_2 з професійним захворюванням , що підтверджено матеріалами справи і відсутність довідки про встановлення відсотків професійної  працездатності, яка не була надана померлому при житті, як на тому наполягає апелянт в обґрунтування своєї позиції, не свідчить про ненадання повного пакету документів передбаченого Інструкцією № 606. 
Згідно з п.2.10 розділу 2 Інструкції №606 висновок про наявність або відсутність причинного зв`язку     смерті     з професійним захворюванням (отруєнням) або трудовим каліцтвом оформляється довідкою у трьох примірниках, що використовується МСЕК за формою, що затверджується МОЗ України та видається: перший - установі, що надавала направлення до МСЕК, другий -     відповідному     відділенню виконавчої дирекції Фонду, третій - заявнику. Підставою є акт визначення причинного зв`язку смерті з профзахворюванням (отруєнням) або трудовим каліцтвом (форма акта затверджується МОЗ України).
За таких обставин суд першої інстанції вірно встановив, що в порушення визначеного Інструкцією №606 порядку відповідач відмовив у встановленні причинного зв`язку смерті з професійним захворюванням, не прийнявши відповідного рішення встановленого зразка. 
Судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції у цій справі, та визнає їх такими, що відповідають положенням чинного законодавства, яким регулюються спірні правовідносини, та приписам ст.2 КАСУ, яким чітко визначено завдання адміністративного судочинства та прописано критерії правомірності суб`єкта владних повноважень при вчиненні ним певних дій та прийняття рішень.
Враховуючи вищенаведене, суд апеляційної інстанції визнає, що судом першої інстанції, при вирішенні даного публічно-правового спору, правильно встановлено обставини справи та ухвалено законне рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права, рішення суду першої інстанції ґрунтується на повно, об`єктивно і всебічно з`ясованих обставинах, доводи апеляційної скарги його не спростовують, тому підстав для скасування рішення суду першої інстанції немає. 
Керуючись  п. 1 ч. 1 ст. 315, ст.ст. 316, 321, 322КАС України, суд, -          

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Комунального некомерційного підприємства «Кіровоградське обласне бюро медико-соціальної експертизи Кіровоградської обласної ради» - залишити без задоволення.
Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 13 січня 2020 року - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів  з дня набрання законної сили.
В повному обсязі постанова складена 07 квітня 2020 року.

   
Головуючий - суддя                                                                      Д.В. Чепурнов 

                               суддя                                                                      С.В. Сафронова 

                               суддя                                                                      В.В. Мельник