ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 квітня 2020 р.	Справа № 520/13038/19	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Калиновського В.А.,
Суддів: Кононенко З.О. ,  Сіренко О.І. ,
за участю секретаря судового засідання Ковальчук А.С
          розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 29.01.2020 року, головуючий суддя І інстанції: Панченко О.В., м. Харків, повний текст складено 07.02.20 року по справі № 520/13038/19
          за позовом      Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельно-монтажне підприємство-164"  
          до      Державної податкової служби України ,      Головного управління ДПС у Харківській області              
          про визнання протиправним та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,
ВСТАНОВИВ:
Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельно-монтажне підприємство-164", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Харківській області, в якому, з урахуванням уточнених позовних вимог від 22.01.2020, просив суд: 
- визнати протиправним та скасувати рішення комісії ДПС України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації по податковій накладній: від 15.10.2019 року №1306762/33608607 про відмову у реєстрації податкової накладної №1 від 17.09.2018 року та від 15.10.2019 року №1306761/33608607 про відмову в реєстрації податкової накладної №2 від 17.09.2019 року;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних: податкову накладну №1 від 17.09.2019 року складену ТОВ "Будівельно-монтажне підприємство -164" датою її отримання, а саме 03.10.2019 року та податкову накладну №2 від 17.09.2019 року складену ТОВ "Будівельно-монтажне підприємство-164" датою її отримання, а саме 03.10.2019 року;
- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Харківській області, викладене у протоколі про визнання Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельно-монтажне підприємство-164" таким, що відповідає п.п.1.6 Критеріїв ризиковості платника податку;
- зобов`язати Головне управління ДПС у Харківській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельно-монтажне підприємство-164" з переліку ризикових платників податків;
- судові витрати стягнути з відповідача.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 29.01.2020 року адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельно-монтажне підприємство-164" задоволено.
Не погодившись з  рішенням суду  першої інстанції, відповідачем, Головним управлінням ДПС у Харківській області, подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову, якою в задоволенні позовних вимог відмовити. 
В  обґрунтування    вимог    апеляційної     скарги   відповідач  посилається   на порушення судом першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального  та процесуального права, з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі. Зазначив, що рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та або відмову в такій реєстрації та рішення про включення в ризикові відповідно є правовим актом індивідуальної дії, оскільки, застосовується одноразово і після реалізації вичерпують свою дію, при цьому, не встановлює та не змінює норми права, має локальний характер, нерозрахований на широке коло осіб. При цьому, згідно протоколу вбачається, що комісія саме з метою недопущення ймовірних втрат бюджету та використання підприємства у схемах незаконного формування податкового кредиту іншими підприємствами вирішила внести ТОВ "Будівельно-монтажне підприємство-164" до Журналу ризикових платників податків. Таким чином, оскаржуване рішення у формі протоколу засідання робочої групи є актом індивідуальної дії, який не порушує безпосередні права, свободи чи охоронювані законом інтереси позивача, так як є рекомендаційним та не породжує правові наслідки для суб`єкта господарювання.
Крім того, відповідач зазначив, що Головне управління ДПС України не приймало рішення від 15.10.2019 №1306762/33608607 про відмову в реєстрації податкової накладної №1 від 17.09.2018 та №1306761/33608607 про відмову в реєстрації податкової накладної №2 від 17.09.2018, а тому підстави для задоволення позову відсутні.
В судове засідання сторони не прибули, про дату, час та місце апеляційного розгляду повідомлені належним чином. Позивач надав до суду заяву про розгляд справи без участі його представника. 
Відповідно до ч. 2 ст. 313 КАС України, справа розглядається за відсутності сторін. 
Згідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, колегія суддів, враховуючи неявку у судове засідання всіх учасників справи, вважає за можливе фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювати.
Колегія  суддів,  заслухавши суддю-доповідача,  перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали  справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельно-монтажне підприємство - 164" зареєстроване за адресою: 61024, Харківська обл., м.Харків, Київський р-н, вул. Лермонтовська, буд.7, офіс 4 та перебуває на обліку як платник податків та зборів в Головному управлінні ДФС у Харківській області, Київське управління, Київська ДПІ.
Позивач засобами електронного зв`язку направив на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні: №1 від 17.09.2019 року на загальну суму 309883,20 грн. (у т.ч. ПДВ 51647,20 грн.), №2 від 17.09.2019 року на загальну суму 353117,40 грн. (у т.ч. ПДВ 58852,90 грн.) виписані в зв`язку із наданням послуг АТ "Туброатом" з капітального ремонту під`їзних залізничних колій (т. 1 а.с.74-75, 77-78).
Згідно засобів електронного зв`язку позивач отримав з боку ДПС України квитанції №9228088537 та №9228103526 від 04.10.2019 (а.с.73, 76), в яких зазначено "документ прийнято, реєстрація зупинена", з посиланням на те, що подані податкові накладні відповідають критеріям оцінки ступеня ризиків, визначеним пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної та запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
В зв`язку з наведеним позивачем складено та подано до контролюючого органу  відповідні пояснення та копії документів про підтвердження реальності здійснення операцій по податкових накладних, реєстрація якої зупинена ДПС України з поясненнями щодо господарських операцій, в зв`язку з якою виписані відповідні  податкові накладні та відповідними документами. 
В подальшому комісією ДПС України прийняті оскаржувані рішення №1306762/33608607 від 15.10.2019 про відмову у реєстрації податкової накладної №1 від 17.09.2019 року (т. 1 а.с.47) та №1306761/33608607 від 15.10.2019 про відмову у реєстрації податкової накладної №2 від 17.09.2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних (т. 1 а.с.45). 
Не погодившись із рішеннями ДПС України від 15.10.2019 року №1306762/33608607 та №1306761/33608607, підприємство надало скарги до ДПС України, в яких просило скасувати вказані рішення.
Листом ДПС України від 05.11.2019 за №8222/619900.06.05-01-15 відмовило у задоволенні скарг позивача та повідомило, що підприємство має право оскаржити вказане рішення до суду (т. 1 а.с.42-44).
Не погодившись з рішеннями ДПС України про відмову в реєстрації податкових накладних та рішенням Головного управління ДПС у Харківській області про внесення позивача до переліку ризикових підприємств, позивач оскаржив їх до суду. 
Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, виходив з того, що судом не встановлено підстав, які б підтверджували правомірність та обґрунтованість рішення Головного управління ДПС України в Харківській області щодо відповідності ТОВ "Будівельно-монтажне підприємство - 164" п.1.6 Критеріям  ризиковості платника податку. Відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду доказів на підтвердження правомірності рішення про відмову в реєстрації податкової накладної.
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.
Розглядаючи підстави, які слугували прийняттю оскаржуваних в даній справі рішень, судом встановлено, що доходячи висновку про зупинення реєстрації поданих позивачем податкових накладних, а згодом і про відмову у їх реєстрації в Єдиному електронному реєстрі податкових накладних, відповідач виходив з того, що за результатами проведення автоматизованого моніторингу відповідності податкової накладної, що була подана позивачем, виявлено ризики, достатні для зупинення реєстрації вказаних податкових накладних та в подальшому відповідач вважав, що позивач не надав контролюючому органу відповідні документи та пояснення, які б спростовували висновки щодо невідповідності поданих податкових накладних критеріям реальності здійснених за нею господарських операцій. 
Суд зазначає, що Податковий кодекс України є спеціальним законом з питань оподаткування та установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплати пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків, визначені заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу.
Згідно підпунктів "а", "б" пункту 185.1 статті 185 Податкового кодексу України, об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України та постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України.
Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг згідно приписів  пункту 187.1 статті 187 Податкового кодексу України вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню; б) дата відвантаження товарів.
База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (пункт 188.1 статті 188 ПК України).
Пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Як свідчать матеріали справи, основним видом діяльності ТОВ "Будівельно-монтажне підприємство - 164" є "Будівництво залізниць і метрополітену" (код КВЕД 42.12).
Судом встановлено, що 09.09.2019 року між ТОВ "Будівельно-монтажне підприємство - 164" (виконавець) та АТ "ТУРБОАТОМ" (замовник) укладено договір підряду №130819-2 (т. 1 а.с. 86-90), відповідно до якого позивач приймає на себе виконання наступних видів робіт: капітальний ремонт під`їзної залізничної колії довжиною 66,03 м інв.№3501176 під`їзна залізнична колія 5 у головний корпус 1-ий виробничий майданчик (пр.Московський, 199) довжина 400,08 м. (42.12.10-00.00).
На виконання умов договору АТ "ТУРБОАТОМ" 17.09.2019 року здійснило попередню оплату на підставі рахунку-фактури №0909/2 від 09.09.2019 року на суму 309883,2 грн. (у т.ч. ПДВ - 51647,2 грн.) що підтверджується платіжним дорученням №7677 від 17.09.2019 року (т. 1 а.с.115). 
Судом встановлено, що у зв`язку з наявними  господарськими відносинами позивачем виписано на адресу АТ "ТУРБОАТОМ" податкову накладну №1 від 17.09.2019 року (т. 1 а.с.77-78), яка за формою та змістом відповідає встановленим вимогам та дійсним господарським відносинам.
Також, судом з матеріалів справи встановлено, що 09.09.2019 року між ТОВ "Будівельно-монтажне підприємство - 164" (виконавець) та АТ "ТУРБОАТОМ" (замовник) укладено договір підряду №130819-1 (т. 1 а.с. 81-85), відповідно до якого позивач приймає на себе виконання наступних видів робіт: капітальний ремонт під`їзної залізничної колії довжиною 261,16 м. інв.№03501176 під`їзна залізнична колія 5 у головний корпус 1-ий виробничий майданчик (пр.Московський, 199) довжина 400,08 м (42.12.10-00.00).
На виконання умов Договору АТ "ТУРБОАТОМ" 17.09.2019 року здійснило попередню оплату на підставі рахунку-фактури №0909/1 від 09.09.2019 року на суму 353117,4 грн. (у т.ч. ПДВ - 58852,9 грн.) що підтверджується платіжним дорученням №7678 від 17.09.2019 року (т. 1 а.с.115). 
Судом встановлено, що у зв`язку з наявними  господарськими відносинами позивачем виписано на адресу АТ "ТУРБОАТОМ" податкову накладну №2 від 17.09.2019 року (т. 1 а.с.74-75), яка за формою та змістом відповідає встановленим вимогам та дійсним господарським відносинам.
Крім того судом встановлено, що при спробі позивача зареєструвати зазначені вище податкові накладні ним від контролюючого органу отримано згадані вище квитанції про зупинення реєстрації, які містила  інформацію про те, що відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України реєстрація зупинена, оскільки подані податкові накладні відповідають вимогам пп.1.6 п.1 критеріям ризиковості платника податку достатніх для зупинення реєстрації податкових накладних в Єдиному електронному реєстрі податкових накладних, у зв`язку з чим ДПС України запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних  в Єдиному електронному реєстрі податкових накладних.   
Незважаючи на подані документи, рішеннями відповідної комісії ДПС України було прийняті оскаржувані в даній справі рішення про відмову у реєстрації спірних податкових накладних.  
Колегія суддів зазначає, що за приписами пункту 74.2 статті 74 Податкового кодексу України в Єдиному реєстрі податкових накладних забезпечується проведення постійного автоматизованого моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації таких податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Критерії оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики (пункт 74.3 статті 74 ПК України).
Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених п. 201.1 цієї статті та/або п. 192.1 ст. 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до п. 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.
Відповідно до вимог п.201.16 ст.201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
На виконання цієї норми Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 21 лютого 2018 року №117, якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації; Порядок розгляду скарг на рішення комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації.
Згідно з вимогами п. 4 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №177), у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак, визначених у пункті 3 цього Порядку, такі податкова накладна/розрахунок коригування не підлягають моніторингу та підлягають реєстрації в Реєстрі.
Як вбачається з п. 5 Порядку № 177, податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.
Згідно з вимогами п. п. 6 та 7 Порядку №177 визначено, що у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна/розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Отже, підставами для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є наступна відповідність: 1) платника податку - критеріям ризиковості платника податку; 2) податкової накладної/розрахунку коригування - критеріям ризиковості здійснення операції.
Суд зазначає, що вимоги п.п. 6 та 7 Порядку № 177 є чіткими і не припускають неоднозначне (множинне) трактування обов`язків контролюючих органів.
Разом з тим, реєстрацію поданої позивачем податкової накладної зупинено (як зазначено в квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних) через те, що податкова накладна відповідає вимогам пп. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку.
Згідно з вимогами п. 10 Порядку № 117 критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.
Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.
Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики.
ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.
На виконання п. 10 Порядку № 117 Державна фіскальна служба України 21 березня 2018 року наказом № 144 затвердила Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків (далі - Порядок формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків).
Порядком формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків передбачено, що усі платники податків, що подають на реєстрацію податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Реєстр), перевіряються ДФС на відповідність критеріям ризиковості, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України (далі - Критерії).
Керівники комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (далі - Комісія), забезпечують розгляд питань на засіданні Комісії щодо внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків згідно з п. 1.6 Критеріїв.
Засідання Комісії щодо розгляду питань про внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків проводиться згідно з порядком, передбаченим постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних", та оформлюється протоколом.
До протоколу засідання Комісій обов`язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з п.1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; інша інформація, що розглядається Комісією.
За результатами засідання Комісії та протокольно прийнятого рішення (внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків) голова Комісії забезпечує негайне внесення інформації щодо включення/виключення зазначених платників до/із переліку платників податків в режимі "Журнал ризикових платників податків» розділу "Робота Комісії регіонального рівня" підсистеми "Аналітична система" ІТС "Податковий блок" як платників з ознаками ризиковості.
У разі відповідності платника податків показнику оцінки ступеня ризиків, визначеному п.1.6 Критеріїв, - включення до переліку здійснюється за рішенням Комісій.
У разі невідповідності показникам оцінки ступеня ризиків, визначеним п.1.6 Критеріїв, такого платника податків за поданням структурних підрозділів ГУ ДПС виключають з переліку ризикових платників податків  після прийняття рішення Комісії.
Введення інформації щодо включення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків за результатами засідання Комісії здійснюється в режимі "Журнал ризикових платників податків" розділу "Робота Комісії регіонального рівня" підсистеми "Аналітична система" ІТС "Податковий блок" з використанням ЕЦП голови Комісії. Голова Комісії під персональну відповідальність забезпечує своєчасне введення інформації у перелік ризикових платників податків в режимі "Журнал ризикових платників податків" розділу "Робота Комісії регіонального рівня" підсистеми "Аналітична система" ІТС "Податковий блок" згідно з п.1.6 Критеріїв.
В Листі Державної фіскальної служби України № 959/99-99-07-18 від 21.03.2018 "Критерії ризиковості платника податку", зокрема, зазначено: Платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо (п. 1.6):
- платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим);
- дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації;
- платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);
- платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;
- платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;
- платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс);
- наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.
Головні управління ДФС в областях, м.Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв.
Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв.
Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.
Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації.
У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.
Як встановлено судом в ході судового засідання, відповідач відніс підприємство позивача до ризикових платників саме за критерієм - наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій, разом з тим, доказів підтвердження такої інформації відповідач у судове засідання не надав.
З досліджених у судовому засіданні матеріалів адміністративної справи, судом не встановлено підстав, які б підтверджували правомірність та обґрунтованість рішення Головного управління ДПС України в Харківській області щодо відповідності ТОВ "Будівельно-монтажне підприємство - 164" п.1.6 Критеріям  ризиковості платника податку.
За таких обставин, колегія суддів вважає правомірними та обгрунтованими висновки суду першої інстанції про те, що вимоги позивача в частині визнання протиправним та скасування рішення комісії Головного управління ДПС у Харківській області, викладене у протоколі про визначення Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельно-монтажне підприємство-164" (код ЄДРПОУ 33608604) таким, що відповідає п.п.1.6 Критеріїв ризиковості платника податку, а також зобов`язання виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельно-монтажне підприємство-164" (код ЄДРПОУ 33608604) з переліку ризикових платників податків є законними, обгрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 24.07.2018 у справі № 806/2254/15, від 01.03.2018 у справі № 826/22282/15, від 29.03.2018 у справі № 816/303/16, від 03.04.2018 у справі № 815/6881/16, від 13.06.2018 у справі № 815/6768/15.
Згідно з ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Разом з тим, відповідач як суб`єкт владних повноважень не надав суду доказів на підтвердження правомірності рішення про відмову в реєстрації податкової накладної.
Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних в матеріалах справи, судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції  про обґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що підлягають задоволенню.
Отже, колегія суддів переглянувши рішення суду першої інстанції, вважає, що при його прийнятті суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.
Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи судом апеляційної інстанції, спростовані зібраними по справі доказами та встановленими обставинами, з наведених підстав висновків суду не спростовують.
Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.  Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. 
Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
Зважаючи на встановлені обставини справи, колегія суддів дійшла висновку, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 29.01.2020 року по справі  520/13038/19 прийнято з дотриманням норм чинного процесуального та матеріального права і підстав для його скасування не виявлено.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області  залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 29.01.2020 року по справі № 520/13038/19  залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.
Головуючий суддя 	(підпис)	В.А. Калиновський	
Судді	(підпис)  (підпис) 	З.О. Кононенко    О.І. Сіренко   	
Повний текст постанови складено  30.04.2020 року