ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 826/15360/18                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: Мазур А.С.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  21 квітня 2020 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Суддя-доповідач:                              Файдюк В.В.
суддів:                                                  Мєзєнцева Є.І.
                                                            Чаку Є.В.
При секретарі:                              Марчук О.О.
          
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, Департаменту з питань державного архітектурно- будівельного контролю міста Києва про зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом, в якому просив зобов`язати Київську міську раду, зокрема, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контрою м. Києва, прийняти в експлуатацію будівлі, які належать ОСОБА_1 , а саме: сіни 12,9 м, що у технічному паспорті позначені літерою "А" ( прибудова а 6,7 м); кімната 18,8м, та кухня 13,8м що у технічному паспорті та архітектурному проекті позначені літерою «К»; гараж, що у технічному паспорті позначений літерою «Л» 21,6 м, розміром 3,79x5,70 м, навіс, що у технічному паспорті позначений літерою «В» 11,9 м, розміром 3,30 х 3,60 м, літня кухня, що у технічному паспорті позначена літерою «Ж» 5,30 м , розміром 2,69 х 1,98 м, сарай, що у технічному паспорті позначений літерою «З» 3,6 розміром 1,77 х 1,98м.
В позовній заяві ОСОБА_1 зазначає, що у зв`язку з набранням чинності Закону України «Про внесення зміни до пункту 9 розділу V "Прикінцеві положення" Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (надалі - Закон №2363-VIII) щодо продовження терміну прийняття в експлуатацію об`єктів будівництва, збудованих без дозволу на виконання будівельних робіт» ним було подано до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контрою м. Києва заяви про введення в експлуатацію та узаконення будівель, на які останнім було надано відповідді. Надані відповіді позивач вважає незаконними, у зв`язку з чим звернувся до суду. 
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 листопада 2019 року в задоволенні позову відмовлено.
Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, позивач - ОСОБА_1 - подав апеляційну скаргу, в якій просить оскаржуване судове рішення скасувати та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.
В апеляційній скарзі апелянт зазначає, що з рішенням суду першої інстранції не згодний, оскільки воно у своїх з`ясуваннях та висновках не відповідає, порушує норми матеріального та процесуального права. 
Київська міська рада та Департамент з питань державного архітектурно- будівельного контролю міста Києва у відзивах на скаргу заперечують проти її задоволення, просять оскаржуване рішеннґ залишити без змін.
Оскільки учасники справи, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце судового розгляду справи, у судове засідання не прибули, справа розглядалася у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами відповідно до п. 2 ч. 1 статті 311 КАС України.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з такого.
04.06.2018 року ОСОБА_1 було подано до Головного управління архітектури м.Києва заяву про узаконення його будов за адресою: АДРЕСА_1 , у наступному переліку: сіни 12,9 м, що у технічному паспорті позначені літерою "А" ( прибудова а 6,7 м); кімната 18,8м , та кухня 13,8м що у технічному паспорті та архітектурному проекті позначені літерою «К»; гараж, що у технічному паспорті позначений літерою «Л» 21,6 м, розміром 3,79x5,70 м, навіс, що у технічному паспорті позначений літерою «В» 11,9 м, розміром 3,30 х 3,60 м, літня кухня, що у технічному паспорті позначена літерою «Ж» 5,30 м , розміром 2,69 х 1,98 м, сарай, що у технічному паспорті позначений літерою «З» 3,6 розміром 1,77 х 1,98 м. 
03.06.2018 року листом №073-073/К-562-1475 Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва повідомив позивачу про те, що на момент відповіді відсутній порядок, який встановлює процедуру та умови прийняття в експлуатацію забудованих без дозволу на виконання будівельних робіт і проведення технічного обстеження житлових будинків.
18.07.2018 року позивач повторно звернувся до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва з аналогічною заявою про узаконення належних позивачу будов.
30.07.2018 року листом №073-073/К-562/1-1658 Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва повідомив позивачу, що Кабінетом Міністрів вживаються заходи щодо приведення нормативно-правових актів у відповідність із Законом №2363-VIII, у зв`язку з чим надати перелік документів, які заявникам необхідно подати при прийнятті самочинно збудованих об`єктів до експлуатації, а також зазначити механізм та порядок проведення відповідної процедури, не вбачається за можливе.
Приймаючи оскаржуване судове рішення суд першої інстанції виходив з того, що на момент звернення позивача з заявами про узаконення самочинного будівництва центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, не був прийнятий відповідний порядок, передбачений абзацом 4 пункту 9 розділу V "Прикінцеві положення" Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", тому Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва не мав правових підстав приймати об`єкт самочинно побудований позивачем в експлуатацію.
Колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.
Відповідно до ч. 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно п. 3 ч. 1 статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій.  Відмова від права на звернення до суду є недійсною.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та способом, передбаченими Конституцією та законами України.
Законом України «Про внесення зміни до пункту 9 розділу V "Прикінцеві положення" Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" щодо продовження терміну прийняття в експлуатацію об`єктів будівництва, збудованих без дозволу на виконання будівельних робіт», абзаци перший - п`ятий  пункту 9 розділу V "Прикінцеві положення" Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності"  замінено трьома новими абзацами наступного змісту: "Орган державного архітектурно-будівельного контролю безоплатно протягом 10 робочих днів з дня подання заяви власниками (користувачами) земельних ділянок, на яких розміщені об`єкти будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), збудовані на земельній ділянці відповідного цільового призначення без дозвільного документа на виконання будівельних робіт, за результатами технічного обстеження приймає в експлуатацію:
збудовані у період з 5 серпня 1992 року до 9 квітня 2015 року індивідуальні (садибні) житлові будинки, садові, дачні будинки загальною площею до 300 квадратних метрів, а також господарські (присадибні) будівлі і споруди загальною площею до 300 квадратних метрів;
збудовані до 12 березня 2011 року будівлі і споруди сільськогосподарського призначення".
У зв`язку з цим абзаци шостий та сьомий вирішено вважати відповідно абзацами четвертим та п`ятим.
Пунктом 2 розділу ІІ Прикінцеві положення Закону №2363-VIII Кабінету Міністрів України:
привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом;
забезпечити приведення міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом.
Відповідно до абзацу 4 пункту 9 розділу V "Прикінцеві положення" Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", порядок прийняття в експлуатацію таких об`єктів і проведення технічного обстеження визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. При цьому технічне обстеження індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків загальною площею до 300 квадратних метрів включно, господарських (присадибних) будівель і споруд загальною площею до 100 квадратних метрів включно проводиться в ході їх технічної інвентаризації з відповідною відміткою в технічному паспорті.
Пунктом 1 Положення про Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.04.2014 року №197, Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України (Мінрегіон) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України. Мінрегіон є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну регіональну політику, державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування, житлово-комунального господарства, а також забезпечує формування державної політики у сфері архітектурно-будівельного контролю та нагляду, контролю у сфері житлово-комунального господарства, у сфері ефективного використання паливно-енергетичних ресурсів, енергозбереження, відновлюваних джерел енергії та альтернативних видів палива.
Порядок проведення технічного обстеження і прийняття в експлуатацію індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, будівель і споруд сільськогосподарського призначення, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), збудовані на земельній ділянці відповідного цільового призначення без дозвільного документа на виконання будівельних робіт, затверджено Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №158 від 03.07.2018 року, що був зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28.08.2018 року за №976/32428.
Згідно статті 10-1 Закону України «Про столицю України - місто-герой Київ», виконавчим органом Київської міської ради є Київська міська державна адміністрація, яка паралельно виконує функції державної виконавчої влади.
Відповідно до пункту 1 Положення про Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01.10.2015 року №978 (надалі - Положення), департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва (далі - Департамент) є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), який підпорядкований Київському міському голові, підзвітний і підконтрольний Київській міській раді. Департамент, у межах, делегованих Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» державних повноважень, є підконтрольним Державній архітектурно-будівельній інспекції України (далі Держархбудінспекція).
Пунктом 18 Положення, Департамент є юридичною особою публічного права, має самостійний баланс, рахунки в органах Державної казначейської служби України, печатку із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням, власні бланки.
Підпунктами 1, 2, 4 пункту 4 Положення передбачено, що Департамент:
- надає, отримує, реєструє, повертає документи, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, відмовляє у видачі таких документів, анулює їх, скасовує їх реєстрацію;
- приймає в експлуатацію закінчені будівництвом об`єкти (видає сертифікати, реєструє декларації про готовність об`єкта до експлуатації та повертає такі декларації на доопрацювання для усунення виявлених недоліків);
- здійснює державний архітектурно-будівельний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації щодо об`єктів, розташованих у межах міста Києва.
- розглядає в установленому законодавством порядку звернення громадян.
Згідно статті 1 Закону України «Про звернення громадян» громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.
Під зверненнями громадян слід розуміти викладені в письмовій або усній формі пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) і скарги.
Заява (клопотання) - звернення громадян із проханням про сприяння реалізації закріплених Конституцією та чинним законодавством їх прав та інтересів або повідомлення про порушення чинного законодавства чи недоліки в діяльності підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, народних депутатів України, депутатів місцевих рад, посадових осіб, а також висловлення думки щодо поліпшення їх діяльності. Клопотання - письмове звернення з проханням про визнання за особою відповідного статусу, прав чи свобод тощо.
Згідно статті 15 Закону України «Про звернення громадян» органи державної влади, місцевого самоврядування та їх посадові особи, керівники та посадові особи підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, до повноважень яких належить розгляд заяв (клопотань), зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати їх, перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечувати їх виконання, повідомляти громадян про наслідки розгляду заяв (клопотань).
Відповідь за результатами розгляду заяв (клопотань) в обов`язковому порядку дається тим органом, який отримав ці заяви і до компетенції якого входить вирішення порушених у заявах (клопотаннях) питань, за підписом керівника або особи, яка виконує його обов`язки.
З урахуванням наведеного колегія суддів приходить до виснову, що Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва на момент звернення ОСОБА_1 з заявою від 04.06.2018 року та заявою від 18.07.2018 року про прийняти в експлуатацію будівлі було вчиненно всіх дій відповідно до Закону України «Про звернення громадян», а саме розглянуто і вирішено звернення в термін не більше одного місяця від дня його реєстрації, враховуючи вихідні, святкові та неробочі дні, згідно статті 20 вище вказаного закону.
Щодо не згоди позивача зі змістом наданих відповідей, колегія суддів зазначає, що наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 03.07.2018 року №158 затвердженно Порядок проведення технічного обстеження і прийняття в експлуатацію індивідуальних(садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, будівель і споруд сільськогосподарського призначення, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), збудовані на земельній ділянці відповідного цільового призначення без дозвільного документа на виконання будівельних робіт», який тільки 31.08.2019 року набув чинності.
Тобто на час звернення позивача до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва ще не існувало порядку, керуючись яким він міг би прийняти в експлуатацію заявлені будови.
Суд звертає увагу позивача, що саме Законом України «Про внесення зміни до пункту 9 розділу V "Прикінцеві положення" Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" щодо продовження терміну прийняття в експлуатацію об`єктів будівництва, збудованих без дозволу на виконання будівельних робіт» зобов`язано Кабінет Міністрів України:
привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом;
забезпечити приведення міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом.
Отже, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб передчачений законодавством.
Решта тверджень та посилань сторін судовою колегією апеляційного суду не приймається до уваги через їх неналежність до предмету позову або непідтвердженість матеріалами справи.
Крім того, судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Таким чином, судова колегія дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.
Відповідно до п. 1 ч. 1 статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Приписи статтф 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 246, 308, 315, 317, 321, 325, 329, 331  КАС України суд,

ПОСТАНОВИЛА :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 листопада 2019 року - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена безпосередньо до адміністративного суду касаційної інстанції в порядку і строки, встановлені статтями 329, 331 КАС України.

Головуючий суддя:                                                                      В.В. Файдюк 
                     
                     Судді:                                                                       Є.І.Мєзєнцев
                                                                                                    
                                                                                                    Є.В.Чаку