Постанова 
                           
Іменем України                   
18 лютого 2020 року
м. Київ
справа № 760/4132/18
провадження № 51- 5742 км 18
 
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого                                                ОСОБА_1 ,
суддів                                                            ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , 
за участю:
секретаря судового засідання               ОСОБА_4 , 
захисника                                                   ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції), 
розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу Київського апеляційного суду від 30 травня 2019 року про повернення її заяви про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Київського апеляційного суду від 24 січня 2019 року.
Зміст оскарженого судового рішення і встановлені судами першої та апеляційної інстанцій обставини
Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 14 лютого  2018 року задоволено клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України, поданого в рамках проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 42015000000000722 від 16 квітня 2015 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. 212 ч. 3, ст. 191 ч. 5, ст. 368 ч. 4,                ст. 364 ч. 2 КК, та накладено арешт на майно, вилучене 07 лютого 2018 року в ході проведення обшуку нежитлових приміщень у будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , які використовуються (використовувалися)                      ОСОБА_6 .
Ухвалою Київського апеляційного суду від 24 січня 2019 року ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 14 лютого 2018 року залишено без зміни, а апеляційну скаргу ОСОБА_6 – без задоволення. 
На зазначену ухвалу Київського апеляційного суду від 24 січня 2019 року  ОСОБА_6 було подано заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинамиз підстав, передбачених пунктами 1, 4 ч. 2                    ст. 459 КПК.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 30 травня 2019 року заяву                   ОСОБА_6 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Київського апеляційного суду від 24 січня 2019 року повернуто особі, яка її подала. 
Вимоги касаційної скарги та узгоджені доводи особи, яка її подала
У касаційній скарзі ОСОБА_6 , посилаючись на істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, просить скасувати ухвалу апеляційного суду та призначити новий розгляд в суді апеляційної інстанції. На обґрунтування своїх вимог посилається на те, що суддя незаконно прийняв рішення про повернення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами після відкриття провадження по ній, оскільки таке рішення на цій стадії судового провадження чинним КПК не передбачено. 
Позиції інших учасників судового провадження
У судовому засіданні захисник ОСОБА_5 підтримав касаційну скаргу та просив скасувати ухвалу апеляційного суду і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції. 
Мотиви Суду
Відповідно до ст. 438 КПК предметом перегляду справи в касаційному порядку можуть бути істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність, невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого.
Згідно з вимогами п. 1 ч. 1 ст. 438 КПК підставою для скасування або зміни судових рішень при розгляді справи в суді касаційної інстанції є, окрім іншого, істотне порушення вимог кримінального процесуального закону. Істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення (ч. 1 ст. 412 КПК).
Відповідно до частин 2, 3 ст. 464 КПК суддя не пізніше наступного дня після надходження заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами до суду перевіряє її на відповідність вимогам статті 462 цього Кодексу і вирішує питання про відкриття кримінального провадження за нововиявленими обставинами. При цьому, якщо така заява не оформлена згідно з вимогами, передбаченими статтею 462 цього Кодексу, застосовуються правила частини третьої статті 429 цього Кодексу, а саме: заява повертається у передбачених у цій частині вказаної статті випадках. 
Таким чином, на стадії вирішення питання відповідності заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами вимогам ст. 462 КПК процесуальним законом передбачено можливість прийняти три види рішень: або залишити заяву без руху, вказавши на недоліки такої заяви, або відкрити провадження за такою заявою, або повернути її у передбачених частиною третьою статті 429 КПКвипадках. 
Отже, рішення про залишення без руху заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, відмову у відкритті провадження по ній або про повернення такої заяви, можуть бути ухвалені на стадії вирішення питання про відкриття провадження в порядку ст. 464 КПК.
Водночас, відповідно до ч. 1 ст. 467 КПК за наслідками кримінального провадження за нововиявленими обставинами, суд приймає одне з таких рішень: скасовує вирок чи ухвалу і ухвалює новий вирок чи постановляє ухвалу або залишає заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами без задоволення. 
Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, суддя Київського апеляційного суду, ухвалою від 14 березня 2019 року відкрив провадження за заявою ОСОБА_6 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Київського апеляційного суду від 24 січня 2019 року, якою було залишено без змін ухвалуслідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 14 лютого               2018 року про арешт майна та цією ж ухвалою призначив до розгляду заяву  ОСОБА_6 на 15 березня 2019 року.
Цього ж дня з Солом`янського районного суду м. Києва було витребувано матеріали провадження та повідомлені учасники судового провадження. 
Після цього, судовий розгляд провадження за заявою ОСОБА_6 неодноразово відкладався. Останній раз, судове провадження було відкладене на 30 травня 2019 року.
За клопотанням ОСОБА_6 , ухвалою Київського апеляційного суду                          від 11 травня 2019 року, їй було забезпечено проведення дистанційного судового провадження в режимі відеоконференції. 
Втім, 30 травня 2019 року, судове провадження в суді апеляційної інстанції не відбулося. Цього ж дня, суддею-доповідачем було ухвалено рішення про повернення заяви ОСОБА_6 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами разом з доданими до неї документами. 
Отже, приймаючи рішення про повернення заяви ОСОБА_6 , суддя апеляційного суду, усупереч вимогам ст. 467 КПК, вийшов за межі своїх повноважень і ухвалив рішення, яке не передбачене КПК на даній стадії судового провадження. 
Водночас, Верховний Суд визнав правильними рішення апеляційного суду (постанова Верховного Суду від 23 жовтня 2018 року у кримінальному провадженні № 180/210/17), в якому встановлено, що коли після відкриття апеляційного провадження буде встановлено, що воно відкрите за апеляційною скаргою на рішення, яке не підлягає апеляційному оскарженню, апеляційний суд має постановити ухвалу про закриття апеляційного провадження. На думку колегії суддів, аналогічний підхід мав бути застосований у випадку розгляду заяви ОСОБА_6 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.  
Крім того, зі змісту ухвали Київського апеляційного суду від 30 травня 2019 року вбачається, що при поверненні заяви ОСОБА_6 , суддя апеляційного суду вдався до аналізу змісту заяви за нововиявленими обставинами, що не відповідає правовій позиції Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладеній в постанові від 03 лютого 2020 року в справі № 522/14170/17, відповідно до якої кримінальним процесуальним законодавством не передбачений перегляд за нововиявленими обставинами ухвал слідчого судді, а також рішень суду апеляційної інстанції щодо таких ухвал, а положення ч. 1 ст. 459 КПК необхідно розуміти як такі, що передбачають можливість перегляду за нововиявленими обставинами судових рішень, що набрали законної сили та якими завершено розгляд кримінального провадження по суті в суді відповідної інстанції.
Отже, під час розгляду заяви ОСОБА_6 , суддею апеляційного суду допущено порушення вимог кримінального процесуального закону, яке є істотним, а тому  ухвала апеляційного суду є незаконною, що у відповідності з вимогами п. 1 ч. 1 ст. 438 КПК, є підставою для скасування такого рішення. 
За таких обставин, ухвала судді Київського апеляційного суду від 30 травня                  2019 року підлягає скасуванню із призначенням нового розгляду у суді апеляційної інстанції, а касаційна скарга ОСОБА_6 - задоволенню частково. 
При новому розгляді суду апеляційної інстанції необхідно врахувати наведене, розгляд заяви ОСОБА_6 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами здійснити відповідно до вимог КПК та прийняти законне і обґрунтоване рішення.
Керуючись статтями 433, 434, 436, 441, 442 КПК, пунктом 4 параграфу 3 розділу 4 Закону України № 2147- VIII від 03 жовтня 2017 року, 
ухвалив:
Касаційну скаргу  ОСОБА_6 – задовольнити частково.
Ухвалу Київського апеляційного суду від 30 травня 2019 року про повернення заяви ОСОБА_6  про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Київського апеляційного суду від 24 січня 2019 року скасувати і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає. 
Судді:

ОСОБА_1                                      ОСОБА_2                                      ОСОБА_3