КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

	

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2020 року                                                                                                                            місто Київ
єдиний унікальний номер справи: 752/3784/17                                            
номер провадження: 22-ц/824/3416/2020                        
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:
головуючого - Верланова С.М. (суддя - доповідач),
суддів: Мережко М.В., Савченка С.І.,
за участю секретаря - Орел П.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від      15 жовтня 2019 року у складі судді Колдіної О.О., у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного акціонерного товариства «ІНГО Україна» про відшкодування шкоди,
В С Т А Н О В И В :
У лютому 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до приватного акціонерного товариства «ІНГО Україна» (далі - ПрАТ «ІНГО Україна»), в якому з урахуванням              заяви про збільшення позовних вимог просив стягнути з  ПрАТ «ІНГО Україна» на свою користь 170 878 грн 90 коп. матеріальної шкоди, пені, інфляційних втрат та 3% річних.
Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 15 жовтня 2019 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду на підставі ст.ст. 223, 257 ЦПК України.
Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин справи та порушення судом норм  процесуального права.
Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції не було повно і всебічно з`ясовано та досліджено тих обставин, що позивач ОСОБА_1 отримав судову повістку про виклик до суду на 16 год 00 хв. 15 жовтня 2019 року. Однак судове засідання було розпочато судом о 16 год 13 хв. 15 жовтня 2019 року, про що свідчить журнал судового засідання від 15 жовтня 2019 року. Таким чином, судове засідання було розпочате судом із затримкою на 13 хв., а тому представник позивача, прочекавши в суді 10 хв, вимушений був покинути приміщення суду, у зв`язку з чим не зміг бути присутнім в судовому засіданні, яке було призначене на 16 год 00 хв.                   15 жовтня 2019 року. На думку позивача, вказані дії суду унеможливили реалізувати учасниками справи надані їм права, а саме, знати про точний час розгляду справи, що в свою чергу перешкодило їм бути присутніми в судовому засіданні у призначений судом час. 
Представник ПрАТ «ІНГО Україна» - адвокат Вілько Н.Г. подала відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначає, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції є законною та обґрунтованою. Вказує, що 15 жовтня 2019 року представник позивача повторно не з`явився у судове засідання без поважних причин, а тому вважає, що нез`явлення представника у судове засідання свідчить про недобросовісність дій позивача, які призводять до порушення розумних строків розгляду справи. Зазначає, що посилання позивача на те, що його представник був присутнім в суді о 16 год 00 хв. 15 жовтня 2019 року, не відповідає дійсності, оскільки 15 жовтня 2019 року о 16 год 00 хв. секретар судового засідання запросила сторін по справі у судове засідання, однак ні позивача, ні його представника не було. В подальшому цього ж дня о 16 год 10 хв. секретар судового засідання повторно запросила сторін у судове засідання. Проте позивача та його представника не було поряд з кабінетом судді. Просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.  
Позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 у судове засідання не з`явились.                19 травня 2020 року апеляційним судом направлялась судова повістка про виклик позивача  ОСОБА_1 на зазначену ним адресу місця реєстрації та проживання, а саме: АДРЕСА_1 (а.с.21, т.2). Однак 05 червня 2020 року на адресу Київського апеляційного суду повернувся конверт із судовою повісткою, адресованою  ОСОБА_1 , який повернуто поштовим відділенням з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а.с.25-26, т.2). Матеріали справи не містять даних про інші адреси проживання ОСОБА_1 . 
Також 19 травня 2020 року Київським апеляційним судом була направлена судова повістка про виклик представника  ОСОБА_1 - ОСОБА_2 за наявною у матеріалах справи адресою місця його проживання, а саме: АДРЕСА_2 .                      28 травня 2020 року на адресу Київського апеляційного суду повернувся конверт із судовою повісткою, адресованою  ОСОБА_2 , який повернуто поштовим відділенням з відміткою «адресат відмовився» (а.с.23-24, т.2).
Відповідно ч.9 ст.130 ЦПК України у разі відмови адресата одержати судову повістку особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою.
За таких обставин представник позивача -  ОСОБА_2 вважається належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання.
Враховуючи, що відповідно ч.5 ст.130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі, позивач                     ОСОБА_1 також вважається належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання.
Представник ПрАТ «ІНГО Україна» в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи ПрАТ «ІНГО Україна» було повідомлене належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.22, т.2).
Зважаючи на вимоги ч.2 ст.372 ЦПК України, якою передбачено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи, колегія суддів визнала неявку сторін такою, що не перешкоджає апеляційному розгляду справи.
Відповідно до положень ч.ч.1, 2 ст.376 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи та перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, враховуючи доводи, викладені у відзиві на апеляційну скаргу, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.
Відповідно до ст.5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Згідно з положеннями ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим кодексом.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Однак суд першої інстанції належним чином вимог закону не виконав, прийняв судове рішення без дотримання норм процесуального права.
Постановляючи ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, суд першої інстанції виходив із того, що позивач та його представник, будучи належним чином повідомлені про дату, час і місце судових засідань, призначених на 13 травня 2019 року та 15 жовтня 2019 року, повторно  не з`явились, із заявою про розгляд справи за їх відсутності до суду не звертались, про причини неявки суд не повідомили.
Проте з вказаними висновками суду першої інстанції погодитись не можна з таких підстав.
Відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу  про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Згідно з ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Отже, правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише в разі повторної неявки (двічі поспіль) позивача, який належним чином повідомлений про розгляд справи, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.
З матеріалів справи вбачається та не заперечується позивачем, що він був належним чином повідомлений судом першої інстанції про дату, час та місце судового засідання, призначене                        на 15 жовтня 2019 року о 16 год 00 хв., що підтверджується наявним в матеріалах справи  рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.212, т.1).
Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами дії (п.3, ч.2 ст. 2 ЦПК України).
Відповідно до ч.1 ст. 217 ЦПК України у призначений для розгляду справи час головуючий відкриває судове засідання та оголошує, яка справа розглядатиметься.
Згідно з ч.1 ст. 248 ЦПК України у судовому засіданні секретар судового засідання забезпечує ведення протоколу судового засідання, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
У протоколі судового засідання зазначається час вчинення процесуальної дії (п.6, ч.1 ст. 248 ЦПК України).
Системний аналіз вказаних вище норм процесуального закону свідчить про те, що судове засідання має бути відкрите саме у призначений для розгляду справи час, про що має бути зазначено у протоколі судового засідання. У протилежному випадку буде порушеним принцип гласності і відкритості судового процесу.
По справі встановлено, що 15 жовтня 2019 року судове засідання було відкрито судом першої інстанції не о 16 год 00 хв., а о 16 год 13 хв. що підтверджується  журналом судового засідання від 15 жовтня 2019 року (а.с. 213-213, т.1).
Тобто, фактично розгляд даної справи було розпочато судом пізніше того часу, на який було призначене судове засідання та повідомлено позивача.
Будь-яких доказів про те, що секретар судового засідання повідомляв учасників справи про затримку судового засідання матеріали справи не містять.   
 Постановляючи ухвалу про залишення позову без розгляду, суд першої інстанції не звернув уваги на те, що відсутність позивача та його представника у судовому засіданні 15 жовтня 2019 року, яке було відкрите головуючим по справі о 16 год 13 хв., відповідно до наведених вище норм  ЦПК України не може вважатися їх неявкою у судове засідання, призначене на 15 жовтня 2019 року о 16 год 00 хв.
У даному випадку розгляд судом першої інстанції справи не у призначений для її розгляду час є порушенням принципу гласності і відкритості судового процесу.
За таких обставин у суду першої інстанції не було підстав для залишення позову без розгляду відповідно до ч.5 ст.223, п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, оскільки відсутня повторна неявка (двічі поспіль) позивача в судове засідання 15 жовтня 2019 року о 16 год 00 хв.   
Що стосується доводів представника ПрАТ «ІНГО Україна», вкладених у відзиві на апеляційну скаргу, про відсутність позивача та його представника у приміщенні суду 15 жовтня 2019 року о 16 год 00 хв., то вони не заслуговують на увагу, оскільки представником відповідача не надано належних та допустимих доказів на підтвердження вказаних обставин. 
Відповідно до положень ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції постановлена з порушенням норм процесуального права, тому вона підлягає скасуванню на підставі ст.379 ЦПК України, а справа - направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Керуючись ст.ст. 367, 374, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах,   
П О С Т А Н О В И В :
Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 15 жовтня 2019 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.
 
Головуючий
 
Судді: