УХВАЛА
29 квітня 2020 року
м. Київ
справа № 310/4224/19
провадження № 51-2089 ск 20
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого           ОСОБА_1 ,
суддів                        ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу захисника засудженого ОСОБА_4 – адвоката ОСОБА_5 на вирок Бердянського міськрайонного суду від 13 листопада 2019 року та ухвалу Запорізького апеляційного суду від  06 лютого 2020 року,  
встановив:
Вироком Бердянського міськрайонного суду від 13 листопада 2019 року ОСОБА_4 визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 296 Кримінального кодексу України (далі–КК)  та призначено йому покарання у виді позбавлення волі на строк чотири роки. На підставі статті 75 КК  ОСОБА_4 звільнено від відбування покарання  з випробуванням на строк два роки з покладенням на нього обов`язків, передбачених частиною 1 статті 76 КК.
Ухвалою Запорізького апеляційного суду від 06 лютого 2020 року вирок Бердянського міськрайонного суду від 13 листопада 2019 року залишено без змін.
У касаційній скарзі адвокат ОСОБА_5 не погоджується з вироком Бердянського міськрайонного суду від 13 листопада 2019 року та ухвалою Запорізького апеляційного суду від 06 лютого 2020 року, просить їх скасувати з підстав істотних порушень вимог кримінального процесуального закону та призначити новий розгляд в суді першої інстанції.
Перевіривши касаційну скаргу на дотримання вимог кримінального процесуального закону, Суд дійшов висновку, що її слід залишити без руху та встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків з наступних міркувань.
Статтею 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК) встановлені вимоги, яким повинна відповідати касаційна скарга. Зокрема, у касаційній скарзі зазначаються обґрунтування вимог особи, із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість оскаржуваних судових рішень.
Відповідно до частини 1 статті 438 КПКпідставами для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції є: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (стаття 412 КПК), неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (стаття 413 КПК) чи невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого (стаття 414 КПК).
Суд зауважує, що згідно з положеннями статті 412 КПК, істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення. 
У касаційній скарзі адвокат ОСОБА_5 , посилаючись на істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, не зазначив жодної з підстав, встановлених статтею 412 КПК. Натомість, неповнота судового розгляду та невідповідність висновків суду першої інстанції фактичним обставинам кримінального провадження, на які по суті й посилається захисник засудженого, є підставами для апеляційного перегляду справи.   
Посилаючись у касаційній скарзі на незаконність оскаржуваних судових рішень, адвокат має вказати на конкретні порушення закону, що є підставами для їх  скасування саме судом касаційної інстанції та навести зрозумілі аргументи в обґрунтування власної позиції.
Суд також зауважує, що зазначені у вступній та прохальній частині касаційної скарги прізвище, ім`я та по батькові (далі–ПІБ) особи, інтереси якої захищає адвокат повинні відповідати ПІБ у мотивувальній її частині та ПІБ, зазначеним в оскаржуваних адвокатом судових рішеннях.
Вищенаведені недоліки касаційної скарги перешкоджають Суду вирішити питання щодо можливості відкриття касаційного провадження.
Відповідно до частини 1 статті 429 КПК суд касаційної інстанції, встановивши, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених статтею 427 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення касаційної скарги без руху, в якій зазначаються недоліки касаційної скарги і встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали особою, яка подала касаційну скаргу.
Залишення касаційної скарги без руху не перешкоджає відкриттю касаційного провадження за умови усунення зазначених у цій ухвалі недоліків, якщо скарга надійде у межах строку, визначеного у статті 426 КПК, або не пізніше п`ятнадцятиденного строку з дня одержання копії ухвали про залишення касаційної скарги без руху (особа, яка подає касаційну скаргу, має підтвердити, що вона не пропустила цей строк при повторному зверненні до суду).
Верховний Суд звертає увагу, що особа, яка подає касаційну скаргу та якій надано строк на усунення її недоліків, може виправити їх шляхом складання нового тексту касаційної скарги, якщо зауваження колегії суддів стосувалися змістовної частини скарги, та/або шляхом подання додаткових документів, якщо всупереч вимогам КПК, вона не надала усіх документів, які мають подаватися разом з касаційною скаргою.
Керуючись частиною 1 статті 429 КПК, Верховний Суд 
постановив:
Залишити касаційну скаргу захисника засудженого ОСОБА_4 – адвоката ОСОБА_5 на вирок Бердянського міськрайонного суду від 13 листопада 2019 року та ухвалу Запорізького апеляційного суду від  06 лютого 2020 року без руху і встановити йому п`ятнадцятиденний строк із дня отримання ухвали на усунення зазначених у ній недоліків.
У разі невиконання викладених в ухвалі вимог касаційну скаргу буде повернуто скаржникові.
Ухвала Суду остаточна, оскарженню не підлягає.
Судді: 
ОСОБА_1 	    ОСОБА_2 	              ОСОБА_3