ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 639/3298/18
Провадження № 22-ц/818/1779/20
11 березня 2020 року 
м.Харків
Харківський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:
головуючого – Овсяннікової А.І.
суддів             -  Коваленко І.П., Сащенко І.С.
за участю секретаря – Чабан А.В.
учасники справи:
позивач Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк»
відповідач ОСОБА_1 
розглянув у відкритому судовому засіданні в місті Харкові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Жовтневого районного суду міста Харкова від 02 грудня 2019  року у  складі судді  Труханович В.В. по справі  № 639/3298/18 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-
ВСТАНОВИВ:
У червні 2018 року Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.
Заочним рішенням Жовтневого районного суду міста Харкова від 19 жовтня 2018 року позовні вимоги АТ КБ «ПриватБанк» задоволено.
Ухвалою Жовтневого районного суду міста Харкова від 02 грудня 2019  року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення залишено без розгляду.
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду.
Зазначає, що копію заочного рішення нею отримано не було, а тому підстав вважати, що нею пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення немає.
Колегія суддів, вислухав суддю – доповідача, пояснення з`явившихся осіб, дослідив матеріали справи та обговорив доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.
Згідно з положеннями статті 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних підстав.
Відповідно до частини четвертої статті 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Таким чином, ЦПК України встановлює для відповідача особливий порядок оскарження заочного рішення - шляхом подання до суду, що його ухвалив, заяви про перегляд цього рішення (стаття 284 ЦПК України), а також загальний порядок - апеляційне оскарження (частина четверта статті 287 ЦПК України).
Залишаючи без розгляду заяву ОСОБА_1 суд першої інстанції виходив з того, що заявником не заявлено клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого законом для звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення, як це передбачено ст. 127 ЦПК України.
Звертаючись до суду з апеляційною скаргою ОСОБА_2 зазначає, що копія заочного рішення нею взагалі отримана не була і до цього часу, а тому клопотання про поновлення строку нею заявлено не було, оскільки вона вважала, що строк обліковується від дати отримання судового рішення, яке нею не отримано, а тому подавати таку заяву немає необхідності.
Заочне рішення ухвалено 19 жовтня 2018 року. З заявою про його перегляд ОСОБА_1 звернулась у листопаді 2019 року, зазначаючи, що заочне рішення досі не отримано взагалі, з текстом рішення вона ознайомлена в реєстрі після того, як дізналась про його існування від виконавчої служби. 
Окрема заява про поновлення строку чи клопотання у прохальній частині заяви про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 дійсно заявлено не було.
Між тим, згідно зі статтею 129 Конституції України одними з основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
У справі «Bellet v. France» («Белле проти Франції», рішення від 04 грудня 1995 року), Європейський суд з прав людини зазначив, що  стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод містить гарантії справедливого судочинства, одним із аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.
Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) може позбавити заявників права звертатися до суду (рішення ЄСПЛ від 28.10.98 у справі «Перес де Рада Каванил`єс проти Іспанії»). 
Як вбачається з матеріалів справи копія заочного рішення, яка направлена поштою ОСОБА_1 , повернута до суду без вручення за закінченням встановленого строку зберігання. Інших даних щодо направлення чи вручення копії судового рішення матеріали справи не містять.
За таких обставин ОСОБА_1 , яка особисто подавала заяву, могла помилятися щодо відсутності підстав для подання заяви про поновлення строку.
Враховуючи зазначене суд першої інстанції прийшов до передчасного висновку щодо залишення заяви ОСОБА_1 без розгляду.
Керуючись ст.ст. 367, 368, 374 ч.1 п.6, 381-384 ЦПК України, -
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 – задовольнити.
Ухвалу Жовтневого районного суду міста Харкова від 02 грудня 2019 року – скасувати, справу направити до того ж суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повне судове рішення складено 19 березня 2020 року.
Головуючий –                                                                А.І. Овсяннікова
Судді:                                                                                І.П. Коваленко
                                                                                       І.С. Сащенко