ПОСТАНОВА
Іменем України

15 травня 2020 року 
Київ
справа №203/1701/19 (2а/0203/60/2019)
адміністративне провадження №К/9901/10095/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача Желєзного І.В., 
суддів           Берназюка Я.О., Коваленко Н.В.,
розглянувши у попередньому судовому засіданні касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду у складі колегії суддів: Чумака С.Ю., Чепурнова Д.В., Сафронової С.В. від 09 грудня 2019 року за позовом ОСОБА_1 до Департаменту архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,
УСТАНОВИВ:
І. РУХ СПРАВИ
1. У квітні 2019   року ОСОБА_1 (далі також - позивач) звернувся до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту архітектурно-будівельної інспекції України (далі також - відповідач), в якому просив визнати протиправним та скасувати протокол про адміністративне правопорушення від          18 грудня 2018 року № 902/18/3 та постанову по справі про адміністративне правопорушення  від 13 лютого 2019 року № 13/14/19-ф/пз.
2. Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 11 квітня 2019 року справу передано на розгляд до Кіровського районного суду міста Дніпропетровська. 
3. Ухвалою Кіровського районного суду міста Дніпропетровська від 16 травня 2019 року відмовлено у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту архітектурно-будівельної інспекції України про адміністративне правопорушення, в частині заявлених вимог про визнання протиправним та скасування протоколу про адміністративне правопорушення від 18 грудня 2018 року № 902/18/3.
4. Ухвалою Кіровського районного суду міста Дніпропетровська від 16 травня 2019 року позов у справі №203/1701/19 про визнання протиправними та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення залишено без руху.
5. Ухвалою Кіровського районного суду міста Дніпропетровська від 21 червня 2019 року позов повернуто позивачу.
6. Непогодившись з таким рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 оскаржив його в апеляційному порядку. 
7. Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 07 серпня 2019 року апеляційна скарга була повернута скаржнику без розгляду.
8. 19 вересня 2019 року до Третього апеляційного адміністративного суду повторно надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Кіровського районного суду міста Дніпропетровська від 21 червня 2019 року у справі № 203/1701/19.
9. Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 23 вересня 2019 року визнано неповажними підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження та апеляційна скарга залишена без руху із встановленням скаржнику строку для усунення недоліків, а саме: надання клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших підстав для поновлення такого строку протягом 10 днів з моменту отримання ухвали.
10. Станом на 16 грудня 2019 року скаржником вимоги зазначеної ухвали були не усунуті.
11. Третій апеляційний адміністративний суд ухвалою від 09 грудня  2019 року відмовив у відкритті апеляційного провадження відповідно до пункту   4 частини   1 статті   299 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), оскільки апелянтом у встановлений судом строк заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження не подано.
12. 01 квітня 2020 року позивачем   направлено до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 19 грудня 2019 року у справі №203/1701/19 (2а/0203/60/2019).
13. Ухвалою Верховного Суду від 27 квітня 2020 року відкрито касаційне провадження у справі.
14. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07 квітня 2020 року справу передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючого судді Желєзного І.В., суддів Берназюка Я.О., Коваленко Н.В.
ІІ. ОЦІНКА СУДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ
15. Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження, суд апеляційної інстанції, виходив із того, що зазначені ОСОБА_1 у апеляційній скарзі підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 19 грудня 2019 року є неповажними, а у встановлений судом строк заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження не подано.
ІІІ. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ
16. ОСОБА_1 у касаційній скарзі не погоджується із рішеннями суду апеляційної інстанції, оскільки вона є необґрунтованою та ухваленою з порушенням норм процесуального права. Касаційну скаргу обґрунтовує тим, що, відмовляючи у відкритті апеляційного провадження, апеляційним судом не враховано поважність причин пропуску вказаного строку, зокрема те, що позивач 01 серпня 2019 року направив апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції, яка була повернута без розгляду ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 07 серпня 2019 року, оскільки у суді не функціонувала Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система, а апеляційну скаргу необхідно подавати через суд першої інстанції.
Крім того, скаржник посилаючись на правову позицію Верховного Суду, яка викладена у постанові від 23 січня 2019 року у справі №496/585/18, вказує, що не функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи не перешкоджає подати апеляційну скаргу у паперовій формі до апеляційного суду. 
ІV. ВИСНОВКИ ВЕРХОВНОГО СУДУ
17. Переглядаючи оскаржуване судове рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, перевіривши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню з огляду на наступне.
18. Згідно з частиною 3 статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статті 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
19. Пунктом 4 частини 1 статті 299 КАС України визначено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження в разі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
20. Тобто, вказаною законодавчою нормою встановлено дві обставини, за яких суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження: якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження та якщо наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
21. Такий правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 06 лютого 2020   року у справі №   420/5137/18 та від 27 лютого 2020 року у справі №   826/9915/18.
22. Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 23 вересня 2019 року встановлено, що оскільки копію оскаржуваного рішення позивач отримав 17 липня 2017 року то останнім днем строку апеляційного оскарження є 01 серпня 2019 року, проте з апеляційною скаргою позивач звернувся лише 23 серпня 2019 року, чим пропустив строк апеляційного оскарження, який встановлено статтею 295 КАС України.
22. Водночас, колегія суддів звертає увагу, що скаржником до апеляційної скарги додано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке мотивовано тим, що 01 серпня 2019 року подавав апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції, проте ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 07 серпня 2019 року таку повернуто без розгляду, у зв`язку з тим, що суд апеляційної інстанції позбавлений можливості застосувати статтю 297 КАС України   (в редакції з 15 грудня 2017 року) та відкрити апеляційне провадження у справі, оскільки не функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи та відсутність справи в суді апеляційної інстанції на момент отримання апеляційної скарги, позбавляє такої можливості, а за приписами підпункту 15 пункту 5 частини 1 розділу   Перехідних положень КАС України,   ця норма почне свою дію лише після початку функціонування   Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.
23. Таким чином, суд апеляційної інстанції зазначені підстави пропуску строку звернення з апеляційною скаргою визнав неповажними та вказав, що порушення порядку подання апеляційної скарги, який встановлений пунктом 15.5 частини 1   Перехідних положень КАС   України (у редакції з 15 грудня 2017 року), і, як наслідок, повернення зазначеної скарги без розгляду, є не об`єктивно непереборною обставиною чи істотною перешкодою для своєчасного вчинення процесуальних дій, а за своєю суттю є суб`єктивною обставиною та не може бути прийнято судом апеляційної інстанції як підстава для поновлення строку апеляційного оскарження ухвали від 21 червня 2019 року.
24. Відповідно до статті 297 КАС України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
25. Згідно з підпунктом 15.5 пункту 15 Розділу VII "Перехідні положення" КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.
26. У пункті 15 частини першої розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.
27.          Оголошення про створення та забезпечення функціонування ЄСІТС було опубліковано Державною судовою адміністрацією України у газеті "Голос України" №229 (6984) 01 грудня 2018 року.
28.          У подальшому, у газеті "Голос України" (№ 42 (7048) від 01 березня 2019 року) опубліковано повідомлення Державної судової адміністрації України, згідно якого (відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28 лютого 2019 року № 624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування ЄСІТС), Державна судова адміністрація України повідомила про відкликання оголошення, опублікованого в газеті "Голос України" (№ 229 (6984) від 01 грудня 2018 року).
29.          Апеляційна скарга надійшла безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.
30.          Суд апеляційної інстанції, правильно зазначив, що оскільки Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система на даний час не функціонує, необхідно керуватися правилами подання апеляційної скарги, що діяли до 15 грудня 2017 року. 
31.          Водночас, Верховний Суд не погоджується з висновком апеляційного суду, що правила підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII "Перехідні положення" КАС України є чіткими і передбачають подання апеляційної скарги виключно через суд першої інстанції.
32.          Як вбачається з аналізу норми підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII "Перехідні положення" КАС України її структура допускає множинне її тлумачення. Аналізуючи правильність застосування зазначеної норми такого висновку дійшов Верховний Суд, розглядаючи справу в якій обставини справи є аналогічними (постанова від 19 липня 2018 року у справі №640/20036/17).
33.          Так, з метою усунення будь-якого неоднакого її застосування, Суд у цій справі застосував підхід Європейського Суду з прав людини згідно з яким національні суди мають вибирати способи такого тлумачення, які зазвичай можуть включати акти законодавства, відповідну практику, наукові дослідження, тощо (Воловик проти України, № 15123/03, § 45, ЄСПЛ, 06 грудня 2007 року). Процесуальні правила призначені для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності, а також, що учасники судового провадження повинні мати право розраховувати на те, що ці правила застосовуватимуться. Цей принцип застосовується до усіх - не лише до сторін провадження, але й до національних судів (рішення у справах: «Каньєте де Хоньї проти Іспанії» («Kanye de Honji v. Spain») заява № 55782/00, пункт 36; «Гору проти Греції» (№ 3) («Gorou v. Greece» (no. 3)), заява № 21845/03, пункт 27; «Михолапа проти Латвії» («Miholapa v. Latvia»), зава №61655/00, пункт 24 та «Андрєєва проти Латвії» («Andrejeva v. Latvia»), заява № 55707/00, пункт 99).

34.          В контексті наведеного, Верховний Суд дійшов висновку, що особа, яка подає скаргу, вправі очікувати застосування норм процесуального законодавства (статті 297 КАС України, підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII "Перехідні положення" КАС України), які надають їй право як безпосереднього подання апеляційної скарги до апеляційного суду, так і подання апеляційної скарги через місцевий суд. 
35.          Зазначена правова позиція застосовувалася і в інших справах. Отже, судова практика пішла по шляху визнання повернення скарг з цих підстав надмірним формалізмом і на теперішній час є усталеною. 
36.          Суд апеляційної інстанції не звернув увагу, що в зазначеній нормі порядок подання скарги хоч і поставлено в залежність від початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, але до цього  скарги подаються учасниками справи - до або через відповідні суди. Тому безпідставним є твердження про безумовне правило подання скарги тільки через суд першої інстанції.
37. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від                  30 вересня 2019 року у справі №852/2а-1/19.
38. Крім того, колегія суддів зазначає, що неподання позивачем відповідної заяви на виконання вимог ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від                  23 вересня 2019 року, в даному випадку, не може вважатись суттєвим порушенням або невиконанням вимог відповідної ухвали, оскільки залишаючи апеляційну скаргу без руху, суд апеляційної інстанції не врахував вищезазначене, а тому касаційна скарга підлягає задоволенню. 
39.          Відповідно до частини 1 статті 353 КАС України підставою для скасування ухвали судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі.
40.          Враховуючи те, що судом апеляційної інстанції було порушено норми процесуального права при ухваленні судового рішення, які призвели до постановлення незаконної ухвали суду апеляційної інстанції, яка перешкоджає доступу до суду, Суд дійшов висновку про задоволення касаційної скарги. 
41.          Враховуючи, що суд касаційної інстанції повертає справу для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції, то в силу статті 139 КАС України   судові витрати новому розподілу не підлягають.
Керуючись ст. 343, 349, 351, 355, 356 КАС України, суд
П О С Т А Н О В И В:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 09 грудня 2019 року скасувати.
Справу №201/1701/19 направити до Третього апеляційного адміністративного суду для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач:                                                                                І.В.   Желєзний
Судді:                                                                                                    Я.О. Берназюк
                                                                                                    Н.В. Коваленко