Ухвала
Іменем України 
01 червня 2020 року
м. Київ
справа № 686/30212/19
провадження № 51-1203 ск20
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду   у складі:
головуючого           ОСОБА_1 ,
суддів                        ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу представника потерпілого ОСОБА_4 – ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 08 листопада 2019 рокута ухвалу Хмельницького апеляційного суду від 04 грудня 2019 року,
встановив:
Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області                     від 08 листопада 2019 року повернуто скаргу представника потерпілого – ОСОБА_5 , в інтересах потерпілого ОСОБА_4 , на бездіяльність слідчого Першого СВ СУ ТУ ДБР розташованого в м. Хмельницькому ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 6201924000000397.
 
Ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 04 грудня 2019 року відмовлено у відкритті провадження за апеляційною скаргою представника потерпілого –   ОСОБА_5 , в інтересах потерпілого ОСОБА_4 , на ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 08 листопада 2019 року.
У касаційній скарзі представник потерпілого ОСОБА_4 ставить вимогу про витребування матеріалів кримінального провадження № 6201924000000397 та матеріали провадження за скаргою 1-кс/686/15633/19, при цьому вказує на незаконність ухвали слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 08 листопада 2019 року таухвали Хмельницького апеляційного суду від 04 грудня 2019 року про відмову у відкритті апеляційного провадження та повернення апеляційної скарги.
Відповідно до вимог пункту 1 частини 3 статті 429 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК) касаційна скарга повертається, якщо особа не усунула недоліки касаційної скарги, яку залишено без руху, в установлений строк.
Верховний Суд ухвалою від 10 березня 2020 року касаційну скаргу ОСОБА_5 залишив без руху та надав йому п`ятнадцятиденний строк для усунення недоліків з дня отримання цієї ухвали. 
Зокрема, в цій ухвалі зазначено, що представник потерпілого вказував на незаконність ухвали слідчого судді, однак не звернув уваги на вимоги частини 4 статті 424 КПК, відповідно до якої ухвала слідчого судді після її перегляду в апеляційному порядку оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
При цьому, колегія суддів звертала увагу представника потерпілого на те, що з огляду на вимоги КПК суд касаційної інстанції є судом права, а не факту, що перешкоджає наданню нової оцінки доказам у кримінальному провадженні, ніж це було зроблено судами попередніх інстанцій.
До того ж, представник потерпілого у касаційній скарзі вказував на незаконність досудового розслідування та наполягав на тому, що суд касаційної інстанції має зобов`язати органи досудового розслідування вчинити певні дії, що не узгоджується з повноваженнями Верховного Суду.
Крім того, ОСОБА_5 не долучив до касаційної скарги жодних документів на підтвердження повноважень представляти інтереси потерпілого, як і всупереч частині 4 статті 427 КПК не підписав свою касаційну скаргу, що унеможливлювало її розгляд по суті.
В ухвалі, якою залишено без руху касаційну скаргу представника потерпілого, йому роз`яснювалися вимоги статті 427 КПК, відповідно до якої у касаційній скарзі, окрім іншого, наводяться обґрунтування вимог щодо незаконності чи необґрунтованості судових рішень з урахуванням підстав для їх скасування або зміни судом касаційної інстанції, визначених у статті 438 КПК, а також зазначаються вимоги до суду касаційної інстанції, які б узгоджувались зі статтею 436 КПК.
Також, в цій ухвалі, колегія суддів звертала увагу ОСОБА_5 на положення частини 3 статті 58 КПК, відповідно до яких повноваження представника потерпілого на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, — якщо представником потерпілого є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні; копією установчих документів юридичної особи — якщо представником потерпілого є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа;  довіреністю - якщо представником потерпілого є працівник юридичної особи, яка є потерпілою. 
Одночасно, відповідно до змісту частини 1 статті 50 КПК повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю; ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.
При цьому скаржнику в резолютивній частині цієї ухвали визначено строк на усунення недоліків та роз`яснено порядок їх виконання.
Як убачається з наявного в матеріалах провадження за скаргою рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення та даних Київської міської дирекції «Укрпошта», 18 березня 2020 року представником потерпілого особисто отримано копію вказаної ухвали касаційного суду, якою залишено без руху його касаційну скаргу. Останнім днем на усунення недоліків касаційної скарги є 02 квітня 2020 року. Однак на її виконання повторних скарг від нього не надходило.
Верховний Суд ухвалою від 18 травня 2020 року повернув касаційну скаргу ОСОБА_5 , оскільки в установлений касаційним судом строк скаржник не усунув недоліки, на які йому вказувалося в ухвалі суду касаційної інстанції.
21 травня 2020 року до Верховного Суду надійшла заява ОСОБА_4 про підтримання касаційної скарги ОСОБА_5 . Проте вказана заява надійшла вже після повернення ОСОБА_5 його касаційної скарги, при цьому ця заява не містить будь-яких обставин, які б впливали на усунення недоліків касаційної скарги представника потерпілого. А посилання у заяві на те, що ОСОБА_5 згідно довіреності має право представляти інтереси ОСОБА_4 у касаційному суді, не можуть вважатися такими, що усувають недоліки касаційної скарги ОСОБА_5 в частині ненадання ним документів на підтвердження повноважень представляти інтереси потерпілого з урахуванням вимог кримінального процесуального закону.
 
26 травня 2020 року на виконання вимог ухвали, якою залишено без руху касаційну скаргу ОСОБА_5 , останній направив електронною поштою до Верховного Суду повторну касаційну скаргу, звернення та заяву, які датовані цією ж датою. При цьому в заяві ОСОБА_5 просить поновити йому строк на виконання ухвали про залишення його касаційної скарги без руху.
Отже, представник потерпілого подав касаційну скаргу поза межами встановленого ухвалою касаційного суду строку, а поновлення строку, наданого касаційним судом, на усунення недоліків касаційної скарги, як про це він ставить питання у своїй заяві, не передбачено кримінальним процесуальним законом.
До того ж, повторна касаційна скарга ОСОБА_5 подана без врахування вказівок суду касаційної інстанції, а саме представник потерпілого знову вказує на незаконність ухвали слідчого судді, хоча предметом оскарження є ухвала апеляційного суду, яка перешкоджає подальшому кримінальному провадженню.
Також, представник потерпілого у повторній касаційній скарзі повторно посилається на незаконність досудового розслідування та наполягає на тому, що суд касаційної інстанції має зобов`язати органи досудового розслідування вчинити певні дії, при цьому в прохальні частині цієї скарги ставить вимогу до касаційного суду про витребування доказів у цьому провадженні, що не узгоджується з повноваженнями Верховного Суду.
При цьому, ОСОБА_5 знову не долучив до повторної касаційної скарги документів на підтвердження повноважень представляти інтереси ОСОБА_4 з урахуванням положень статей 50, 58 КПК.
Крім того, колегія суддів враховує, що представник потерпілого у своїй заяві вказує на те, що оскаржувані ним рішення є незаконними, а положення частини 4 статті 424 КПК, відповідно до яких ухвала слідчого судді після її перегляду в апеляційному порядку оскарженню в касаційному порядку не підлягає, на його думку, не можуть бути враховані саме в цьому провадженні. Тому, вважає, що є підстави для передачі провадження на розгляд Великої Палати Верховного Суду.
Разом з цим, законодавцем визначені підстави і порядок передачі кримінального провадження на розгляд палати, об`єднаної або Великої Палати Верховного Суду               у статтях 434-1, 434-2 КПК , тобто віднесені до стадії касаційного розгляду.
Відповідно до вимог частини 5 статті 434-1 КПК суд, який розглядає кримінальне провадження в касаційному порядку у складі колегії або палати, має право передати таке кримінальне провадження на розгляд Великої Палати Верховного Суду, якщо дійде висновку, що справа містить виключну правову проблему і така передача необхідна для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики. 
Згідно з частиною 1 статті 434-2 КПК питання про передачу кримінального провадження на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати Верховного Суду вирішується судом за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи.
Водночас прийняття рішення про передачу кримінального провадження на розгляд Великої Палати Верховного Суду під час вирішення питання дотримання вимог подачі касаційної скарги та відкриття касаційного провадження по ній є завчасними.
Таким чином, представник потерпілого недотримався вказівок суду касаційної інстанції та подав  касаційну скаргу поза межами установленого судом строку, а відтак його касаційна скарга підлягає поверненню.
На підставі викладеного, керуючись пунктом 1 частини 3 статті 429  КПК, Суд
постановив:
 
Повернути касаційну скаргу представника потерпілого ОСОБА_4 –      ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 08 листопада 2019 року та ухвалу Хмельницького апеляційного суду від 04 грудня 2019 року.
 
            Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Судді:
 
ОСОБА_1                                       ОСОБА_2                                     ОСОБА_3