Постанова 
Іменем України 
 
16 березня 2020 року
м. Київ
 
справа № 390/1076/18-ц
провадження № 61-21896св19 
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Бурлакова С. Ю. (суддя-доповідач), Коротуна В. М.,    Червинської М. Є.,
 
учасники справи:
позивачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , 
відповідач - публічне акціонерне товариство «Альфа-Банк»,
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу  ОСОБА_1 на ухвалу Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 29 серпня 
2019 року в складі судді Терещенко Д. В. та постанову Кропивницького апеляційного суду від 13 листопада 2019 року в складі колегії суддів: Дуковського О. Л., Письменного О. А., Чельник О. І.,
 
ВСТАНОВИВ: 
 
1. Описова частина
Короткий зміст позовних вимог
 
У липні 2018 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , які діяли в своїх інтересах та в інтересах неповнолітніх ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , звернулися до суду з позовом до публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк» (далі - ПАТ «Альфа-Банк») про визнання недійсним іпотечного договору.
 
Посилаючись на те, що оспорюваний договір іпотеки було укладено між ОСОБА_2 та відповідачем без дозволу органу опіки та піклування, проте в квартирі АДРЕСА_1 , яка є предметом іпотеки зареєстровані та проживають неповнолітні діти, позивачі просили визнати недійсним та нікчемним зазначений вище іпотечний договір від 26 жовтня 2007 року, а також вирішити питання про розподіл судових витрат.
 
Короткий зміст ухвали суду першої інстанції
 
Ухвалою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 29 серпня 2019 року позов залишено без розгляду.
 
Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що від позивачів, які були належним чином повідомлені про день та час розгляду справи, не надійшло заяви про поважність причини їх неявки до суду або про розгляд справи без їх участі, а тому, з урахуванням повторної неявки позивачів в судові засідання, позов підлягає залишенню без розгляду. При цьому судом роз`яснено позивачам їх право на повторне звернення до суду з цим позовом після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду.
 
Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції
 
Постановою Кропивницького апеляційного суду від 13 листопада 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Ухвалу Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 29 серпня 
2019 року залишено без змін.
 
Залишаючи без змін ухвалу суду першої інстанції, апеляційний суд погодився        з його висновками про наявність підстав для залишення позову без розгляду, оскільки матеріалами справи підтверджено, що позивачі були належним чином повідомленні про розгляд справи, проте повторно не з`явилися в судове засідання та не повідомили суд про причини їх неявки.
 
Узагальнені доводи касаційної скарги
 
У грудні 2019 року ОСОБА_1 надіслала засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 29 серпня 2019 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 13 листопада 2019 року, в якій, посилаючись на порушення судами норм процесуального права, просить суд касаційної інстанції скасувати оскаржувані судові рішення та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
 
Касаційна скарга мотивована тим, що в усіх судових засіданнях, в тому числі,       в судовому засідання 29 серпня 2019 року, був присутнім представник позивачів ОСОБА_6 , проте суд першої інстанції, постановив незаконну ухвалу про залишення позову без розгляду у зв`язку із повторною неявкою позивачів. Апеляційний суд, не надавши належної правової оцінки доводам апеляційної скарги про те, що представник позивачів з 13 вересня 2018 року представляє їх інтереси відповідно до виданої на його ім`я довіреності та був присутнім в усіх судових засіданнях, безпідставно залишив без змін ухвалу суду першої інстанції.
 
Позиція інших учасників справи
 
Відзиву на касаційну скаргу  ОСОБА_1 до Верховного Суду не надходило.
 
Рух справи у суді касаційної інстанції
 
Ухвалою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 10 грудня 2019 року відкрито касаційне провадження в справі, витребувано цивільну справу № 390/1076/18-ц з Кіровоградського районного суду Кіровоградської області.
 
2. Мотиваційна частина
Позиція Верховного Суду
 
08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року            № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».
 
Частиною другою розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.
 
За таких обставин розгляд касаційної скарги  ОСОБА_1 на ухвалу Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 29 серпня 2019 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 13 листопада 2019 рокуздійснюється Верховним Судом в порядку та за правилами Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) в редакції Закону від         03 жовтня 2017 року № 2147-VIII, що діяла до 08 лютого 2020 року.
 
Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України(в редакції чинній на момент подання касаційної скарги) під час розгляду справи                     в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
 
Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України (в редакції чинній на момент подання касаційної скарги) підставами касаційного оскарження                є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Вивчивши матеріали цивільної справи, перевіривши доводи касаційної скарги та зміст оскаржених судових рішень, колегія суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшла висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.
 
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
 
Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав: неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.
Частиною п`ятою статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача            в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
 
Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
 
Аналізуючи зміст зазначених норм процесуального закону, слід дійти висновку, що причини повторної неявки позивача в судове засідання правового значення не мають, а обов`язковими умовами для застосування передбачених пунктом       3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.
 
Правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.
 
Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.
 
З матеріалів справи вбачається, що 07 травня 2019 року в судовому засіданні ухвалою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області було відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 про допуск до участі в справі представника ОСОБА_6 , у зв`язку із тим, що останній не має статусу адвоката. В цьому ж судовому засіданні було оголошено перерву в справі до      14 травня 2019 року, про що позивач ОСОБА_1 була належним чином повідомлена.
 
В судовому засіданні 14 травня 2019 року ОСОБА_1 не з`явилась, заяви про розгляд справи за її відсутності не подала.
 
Справу було призначено на 15 липня 2019 року. Позивачі отримали повістки-повідомлення 03 липня 2019 року, що підтверджується зворотними повідомленнями про вручення 
 
В судове засідання, яке відбулось 15 липня 2019 року позивачі не з`явилися, заяви про розгляд справи без їх участі не надсилали. 
 
Ухвалою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 18 липня 2019 року справу призначено на 29 серпня 2019 року. 25 липня 2019 року позивачі отримали повістки-повідомлення про призначення справи на 29 серпня 2019 року, що підтверджується зворотними повідомленнями про вручення. Проте в судове засідання, призначене на 29 серпня 2019 року позивачі не з`явилися, заяви про розгляд справи без їх участі до суду не направляли.
 
Встановивши, що позивачі були належним чином повідомлені про судові засідання, призначені на 15 липня 2019 року та 29 серпня 2019 року, заяви про розгляд справи за їх відсутності до суду не надходили, доказів поважності причин нез`явлення в судові засідання суду першої інстанції подано не було, суд першої інстанції, з яким погодився суд апеляційної інстанції, зробив обґрунтований висновок про наявність підстав для залишення без розгляду позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , які діяли в своїх інтересах та в інтересах неповнолітніх ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , до                 ПАТ «Альфа-Банк» про визнання недійсним іпотечного договору.
 
Справа слухалась судами у загальному порядку, малозначною не була визнана.
 
Судами надано належну оцінку процесуальній поведінці позивачів, враховано ухвалу Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 07 травня 2019 року про відмову в задоволенні заяви ОСОБА_1 про допуск до участі в розгляді справи представника без статусу адвоката.
 
Колегія суддів погоджується з висновками місцевого суду та постановою апеляційного суду щодо наявності підстав для застосування передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання.
 
При цьому Верховний Суд відхиляє доводи касаційної скарги про те, що в усіх судових засіданнях, в тому числі, в судовому засіданні, яке відбулось 29 серпня 2019 року, був присутнім представник позивачів ОСОБА_6 , оскільки такі доводи є безпідставними, адже спростовуються журналами судових засідань. Зокрема, в журналі судового засідання від 29 серпня 2019 року зазначено, що позивачі були належним чином повідомленні та не з`явились в судове засідання, при цьому щодо з`явлення до суду ОСОБА_6 чи іншого представника позивачів, в журналі судового засідання та в оскарженій ухвалі суду першої інстанцій, не зазначено.
 
Також, Верховний Суд звертає увагу заявника на те, що залишення без розгляду позовної заяви не перешкоджає позивачам повторно звернутися до суду із цим позовом.
 
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
 
Доводи касаційної скарги не дають підстав для висновку про порушення судами норм процесуального права, не спростовують висновків судів, викладених            у мотивувальних частинах оскаржених судових рішень.
 
Частиною третьою статті 401 ЦПК України передбачено, що суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.
 
Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне касаційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду апеляційної інстанції - без змін.
 
Оскільки касаційну скаргу залишено без задоволення, а оскаржувані судові рішення залишено без змін, то питання щодо розподілу судових витрат колегією суддів не вирішується.
 
Керуючись статтями 400, 401, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
 
Ухвалу Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 29 серпня 2019 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 13 листопада 2019 рокузалишити без змін.
 
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                                            С. Ю. Бурлаков
 
В. М. Коротун
 
М. Є. Червинська