ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
33001 , м. Рівне,  вул. Яворницького, 59
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 травня 2020 року                                                                                      Справа № 924/289/20 

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючий суддя Василишин А.Р., суддя Філіпова Т.Л. ,  суддя Бучинська Г.Б. 
при секретарі судового засідання Першко А.А.
розглянувши апеляційну скаргу    ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Хмельницької області від 23 березня 2020 року в справі №924/289/20 (суддя - Танасюк О.Є.)
час та місце ухвалення: 23 березня 2020 року; м. Хмельницький, майдан   Незалежності, 1; повний текст ухвали складено 23 березня 2020 року                                     
за заявою ОСОБА_2 
до Приватного акціонерного товариства "Холод"
про   забезпечення позову до подання позову
за участю представників сторін:
від Заявника - не з`явився;
від Приватного акціонерного товариства "Холод"-   не з`явився;
від ОСОБА_1 -   не з`явився.
СТАНОВИВ:
ОСОБА_2 (надалі - Заявник) звернулася до Господарського суду Хмельницької області із заявою про забезпечення позову у справі до подання позовної заяви, в якій просила суд заборонити до набрання законної сили судовим рішенням або до дати прийняття ухвали про скасування заходів забезпечення позову на підставі пункту 1 частини 13 статті 145 ГПК України, у цій справі державним реєстраторам будь-яких органів (місцевого самоврядування, виконавчих комітетів, місцевих державних адміністрацій, акредитованих підприємств, Міністерства юстиції України), а також нотаріусам та особам, уповноваженим на виконання функцій державних реєстраторів, які мають відповідні повноваження щодо внесення будь-яких відомостей та/або змін з будь-яких питань до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб та громадських формувань, проводити реєстраційні дії відносно приватного акціонерного товариства "Холод", щодо внесення змін до відомостей (в т.ч. щодо зміни членів та голови наглядової ради, голови правління, підписантів і т.д.) на виконання рішення позачергових загальних зборів приватного акціонерного товариства "Холод" від 24 лютого 2020 року; та про  зупинення до набрання законної сили судовим рішенням або до дати прийняття ухвали про скасування заходів забезпечення позову на підставі пункту 1 частини  13 статті  145 Господарського  процесуального кодексу України, дії рішення позачергових загальних зборів приватного акціонерного товариства "Холод" від 24 лютого 2020 року в частині обрання нового складу наглядової ради.
В обгрунтування своєї заяви заявник посилається, що він є акціонером ПрАТ "Холод", який володіє іменними простими акціями номінальною вартістю 9,9574% у статутному капіталі товариства. Також заявник вказує, що йому стало відомо, що 24 лютого 2020 року на загальних зборів ПрАТ "Холод", що одноосібно були проведені акціонером ПАТ "Проскурів" було прийнято рішення із питань порядку денного: припинено повноваження членів наглядової ради товариства ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_4 ; обрано директором товариства ОСОБА_1 , а  про рішення з інших питань, відомості у Заявника відсутні. В свою чергу Заявник вказує, що копію рішення позачергових загальних зборів заявнику, як акціонеру та голові наглядової ради надіслано не було, та у будь-який інший спосіб ним рішення не отримано.
Ухвалою Господарського суду Хмельницької області від 23 березня 2020 року в справі №924/289/20 заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову задоволено частково. Заборонено до набрання законної сили судовим рішенням у цій справі державним реєстраторам будь-яких органів (місцевого самоврядування, виконавчих комітетів, місцевих державних адміністрацій, акредитованих підприємств, Міністерства юстиції України), а також нотаріусам та особам, уповноваженим на виконання функцій державних реєстраторів, які мають відповідні повноваження щодо внесення будь-яких відомостей та/або змін з будь-яких питань до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб та громадських формувань, проводити реєстраційні дії відносно приватного акціонерного товариства "Холод"  щодо внесення змін до відомостей (в т.ч. щодо зміни членів та голови наглядової ради, голови правління, підписантів і т.д.) на виконання рішення позачергових загальних зборів приватного акціонерного товариства "Холод" від 24 лютого 2020 року. В задоволенні заяви про забезпечення позову в частині зупинення дії рішення позачергових загальних зборів приватного акціонерного товариства "Холод"  від 24 лютого 2020 року - відмовлено.
Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 (надалі-Апелянт), як акціонер АТ "Холод" звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції в частині задоволення вимог заяви про забезпечення позову, як таку, що порушує корпоративні права скаржника та яка прийнята з порушеннями норм процесуального права, прийняти в цій частині нове судове рішення, яким відмовити в задоволенні заяви про забезпечення позову.
Апелянт вказує, що лише припущення заявника, що невжиття заходів забезпечення позову унеможливить виконання рішення суду чи істотно ускладнить його вирішення, не може бути достатньою підставою для такого вжиття заходів забезпечення позову. 
Апелянт зазначає, що спірна ухвала суду про заборону судом суб`єктам державної реєстрації проводити реєстраційні дії відносно ПАТ "Холод" щодо внесення змін до відомостей щодо зміни членів та голови наглядової ради винесена абсолютно безпідставно та ніяк не сприяє ефективному захисту або поновленню порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.
Апелянт звертає увагу суду, що Заявник має намір відновити свої права як члена наглядової ради ПАТ "Холод". Проте, доводів про те, яким чином зміна керівника юридичної особи порушує його права, ним не зазначено. На переконання Апелянта зміна керівника юридичної особи жодним чином не перешкоджає ефективному захисту або поновленню порушених чи оспорюваних прав або інтересів Заявника.
Скаржник посилається на положення пункту 2 частини 1 статті 25 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" та вказує, що реєстраційна дія щодо зміни керівника ПАТ "Холод" на підставі оспорюваного рішення буде скасована у разі задоволення позову, і в/о директора товариства залишиться Рудик О.І. Окрім того, зміна відомостей у ЄДР про керівника ПАТ "Холод" на підставі оспорюваного рішення позачергових загальних зборів гарантує дотримання у судовому процесі такого принципу господарського судочинства як змагальність сторін. Також Апелянт зазначає, що вжиття заходів забезпечення позову відповідно до частини 10 статті 137 ГПК України не повинні порушувати прав акціонерів. Однак, оскаржувана ухвала порушує на думку Апелянта такі права акціонерів.
Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду  від 21 квітня 2020 року  було відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Апелянта та  запропоновано сторонам по справі подати відзив на апеляційну скаргу з доказами його надсилання Апелянту.
На виконання вимог ухвали Заявник подав відзив на апеляційну скаргу Апелянта, в котрому просив ухвалу місцевого господарського суду залишити без змін, а апеляційну скаргу Апелянта без задоволення. Зазначивши, що помилковим є твердження Апелянта про незаконність введення забезпечення, яке уможливлює подальше зловживання процесуальними правами Приватного акціонерного Товариства «Холод» у спосіб визнання позову з огляду на те, що визнання чи невизнання позову не є для суду беззаперечною підставою для формування правової позиції суду з метою задоволення чи відмови у задоволенні позову в силу частини 4 статті 191 ГПК України. Разом з тим Заявник вказує, що у разі невжиття заходів забезпечення позову, незаконно новопризначений, на його думку, директор ОСОБА_1 (Апелянт) також може зловживати процесуальними правами та не погоджуватися з позовом, що в силу зазначеної вище процесуальної норми не є обов`язковим для суду, з огляду на що, Заявником (позивачем) така підстава для вжиття заходу забезпечення позову і не наводилася. 
Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від    30 квітня 2020 року апеляційну скаргу Апелянта було призначено до розгляду на 20 травня 2020 року об 14:00 год..

В судове засідання від 20 травня 2020 року представники Заявника, Апелянта та  ПАТ "Холод" не з`явилися , ПАТ "Холод" про причини неявки в суд свого представника не повідомив. 
В той же час на адресу Північно-західного апеляційного господарського суду 18 травня 2020 року від Заявника надійшло клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату, з підстав, зазначених у даному клопотанні.
Також, від представника Апелянта 20 травня 2020 року надійшла заява про розгляд справи без його участі за наявними у справі матеріалами та з зазначенням про підтримання апеляційної скарги в повному обсязі. 
   Разом з тим, суд констатує, що     ухвалою суду від 30 квітня 2020 року, сторони повідомлялися про дату,  час та місце   розгляду справи (в розумінні   частини 2 статті 120 ГПК України) та не викликалися (в розумінні частини 1 статті 120 ГПК України).
В той же час,   суд констатує, що відповідно до Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (СOVID-19)", розділу Х "Прикінцеві положення" доповнено пунктом 4 такого змісту: під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (СOVID-19), строки, визначені статтями 46, 157, 195, 229, 256, 260, 288, 295, 306, 321, 341, 346, 349, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, апеляційного оскарження, залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги, подання заяви про скасування судового наказу, розгляду справи по суті, строки, на які зупиняється провадження, подання заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами, звернення зі скаргою, оскарження рішення третейського суду, судового розгляду справи, касаційного оскарження, подання відзиву продовжуються на строк дії такого карантину.
Водночас,   змінивши процесуальні строки передбачені ГПК України у вищевказаному Законі, законодавець не зазначив у переліку статей на які поширюється Закон статтю 273 ГПК України (строк розгляду апеляційної скарги). 
Відтак суд констатує, що на даний момент даний строк (на відміну від інших, в тому числі щодо часу можливості надання відзиву) не є продовженим.
Разом з тим, суд апеляційної інстанції наголошує на тому, що строк розгляду даної апеляційної скарги закінчується 21 травня 2020 року, що виключає можливість відкладення розгляду без порушення судом процесуального строку розгляду апеляційної скарги.
При цьому, суд констатує,   що в матеріалах справи міститься апеляційна скарга Апелянта в якій висвітлена його позиція з приводу оспорюваного судового рішення. 
Разом з тим, суд констатує з огляду на вищеописане закінчення строку розгляду апеляційної скарги, що відкладення розгляду апеляційної скарги, визначене статтею 273 Господарського процесуального кодексу України,  по суті є неприпустимим з огляду на те, що це суперечить одному із завдань господарського судочинства, визначених частиною 1 статті 2 Господарського процесуального кодексу України (своєчасне вирішення судом спорів). При цьому апеляційний господарський суд наголошує на тому, що в силу дії частини 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України, суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншим міркуваннями в судовому процесі.           
Відтак суд відхиляє клопотання Заявника про відкладення розгляду апеляційної скарги.                                      
Дослідивши матеріали справи та обставини на предмет повноти їх встановлення, надання їм судом першої інстанції належної юридичної оцінки, вивчивши доводи апеляційної скарги стосовно дотримання норм матеріального і процесуального права судом першої інстанції, колегія суддів   Північно-західного апеляційного господарського суду прийшла до висновку, що в задоволенні апеляційної скарги Апелянта слід відмовити, а оскаржувану ухвалу слід залишити без змін.

Як вбачається з матеріалів справи Заявник покликається на те, що він має намір звернутися до суду із позовною заявою про визнання недійним рішення позачергових загальних зборів Приватного акціонерного товариства «Холод» від 24 лютого 2020 року.
При цьому, підставою позовних вимог є порушення корпоративних прав Заявника, а саме щодо участі в управлінні товариством, а заголом участі та скликанні загальних зборів. 
До подачі позовної заяви Заявник подав заяву про забезпечення позову.
Обгрунтовуючи заяву про забезпечення позову, Заявник зазначає, що він є акціонером ПрАТ "Холод", який володіє іменними простими акціями номінальною вартістю 9,9574% у статутному капіталі товариства.  В свою чергу, Заявник вказує, що йому стало відомо, що 24 лютого 2020 року на загальних зборів ПрАТ "Холод", що одноосібно були проведені акціонером ПАТ "Проскурів" було прийнято рішення із питань порядку денного: припинено повноваження членів наглядової ради товариства ОСОБА_3 , ОСОБА_2 (Заявника) та ОСОБА_4 ; обрано директором товариства ОСОБА_1 (Апелянта). Заявник зазначає, що  про рішення з інших питань, відомості у нього відсутні. В свою чергу, Заявник вказує, що копію рішення позачергових загальних зборів Заявнику, як акціонеру та голові наглядової ради надіслано не було, та у будь-який інший спосіб ним рішення не отримано.
Заявник констатує, що на дату подання даної заяви про забезпечення позову, Заявнику не відомо про рішення з інших питань, внесених до порядку денного, а також чи здійснювався під час проведення позачергових загальних зборів розгляд питань, які не були включені в порядок денний, а також про наявність чи відсутність кворуму під час проведення позачергових загальних зборів та інше.
З огляду на зазначене, на думку Заявника, наявні підстави для вжиття заходів забезпечення позову у даній справі до подання позову про визнання недійсним рішення позачергових загальних зборів ПрАТ "Холод" від 24 лютого 2020 року, оскільки невжиття зазначених заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів Заявника, за захистом яких він звернеться з позовом до суду, а вжиття заходів забезпечення позову зможе після прийняття судового рішення відновити його права до стану, який існував до прийняття рішення позачергових загальних зборів ПрАТ "Холод" від 24 лютого 2020 року.

Колегія суддів констатує, що статтею 136 Господарського процесуального кодексу України, передбачено, що господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених  статтею 137 цього Кодексу  заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.
У відповідності до частини 1  статті 137 Господарського процесуального кодексу України, позов забезпечується, зокрема: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною відповідачу вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1 - 9 цієї частини.
Частинами першою, третьою  статті 138 Господарського процесуального кодексу України  встановлено, що заява про забезпечення позову подається: до подання позовної заяви - за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом для відповідного позову, або до суду за місцезнаходженням предмета спору - якщо суд, до підсудності якого відноситься справа, визначити неможливо; одночасно з пред`явленням позову - до суду, до якого подається позовна заява, за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом; після відкриття провадження у справі - до суду, у провадженні якого перебуває справа.
За змістом  статті 140 Господарського процесуального кодексу України  заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи. Ухвалу про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову може бути оскаржено. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.
Забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних  законом  інтересів юридичної або фізичної особи. Воно полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судового рішення або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.
При цьому, в таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі суддів Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 16 серпня 2018 року в справі №910/1040/18, а також в постанові Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду    від 9 листопада 2018 року в справі №915/508/18.
Відповідно до  статтею 145 Господарського процесуального кодексу України,   суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.
Господарський суд не повинен скасовувати вжиті заходи забезпечення, за    винятком    випадків,    коли    потреба    у забезпеченні    позову    з    тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів    забезпечення позову,    або    забезпечення    позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.
При вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову господарський суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням таких умов: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між заявленим заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду, імовірності ускладнення чи непоновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, у разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

В той же час оцінюючи статус Фізичної особи, яка подала апеляційну скаргу та вважає, що даною ухвалою зачіпаються його права, а саме не внесення відомостей до ЄДРПОУ про новообраного директора, що порушує його право в управлінні приватним акціонерним товариством «Холод», колегія суддів зауважує наступне.
Заголом, судом першої інстанції в мотивувальній частині оскаржуваної ухвали зазначається про  Апелянта, а саме те, що новообраний директор ОСОБА_1 (Апелянт) до вирішення спору по суті вправі (має можливість) внести зміни до відомостей про юридичну особу ПрАТ „Холод", які містяться в Єдиному державному реєстрі та до її установчих документів і, тим самим, унеможливити (утруднити) відновлення порушених прав Заявника (виконання рішення суду в майбутньому), що і є основною підставою для задоволення заяви Завника про забезпечення позову.
Як встановлено апеляційним господарським судом, на час розгляду даної апеляційної скарги в суді апеляційної інстанції, ОСОБА_2 (Заявник) звернулася до Господарського суду Хмельницької області з позовною заявою, предметом якої є матеріально-правова вимога немайнового характеру до ПрАТ "Холод" про визнання недійсним рішення позачергових загальних зборів від 24 лютого 2020 року (ухвалою Господасрького суду Хмельницької області від 2 квітня 2020 року було відкрито провадження у справі за позовом Заявника до Приватного акціонерного товариства «Холод» про визнання недійсним рішення позачергових загальних зборів від 24 лютого 2020 року).
Обґрунтовуючи позовні вимоги Заявник посилався на порушення ПрАТ "Холод", при прийнятті спірного рішення, порядку проведення позачергових загальних зборів акціонерів товариства, що визначений у статті 47 Закону України "Про акціонерні товариства".
Окрім того, ухвалою Господарського суду Хмельницької області від 5 травня 2020 року ОСОБА_1 (Апелянта) було залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.
Таким чином, судом апеляційної інстанції встановлено, що Позивач, на час розгляду даної апеляційної скарги, звернувся до суду з позовною заявою, яка містить немайнову вимогу, рішення про задоволення якої не вимагатиме примусового виконання.
Колегія суддів апеляційного суду вказує, що частиною 1 статті 2 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.
Згідно з частиною 1 статті 11 Господарського процесуального кодексу України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.
Оскільки Заявник звернувся до суду з немайновою позовною вимогою, судове рішення у разі задоволення якої не вимагатиме примусового виконання, враховуючи вимоги статті 136 ГПК України, то в такому випадку судом має досліджуватися та застосовуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.
При цьому, в таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду (наведеної правової позиції дотримується Верховний Суд у постановах від 16 серпня 2018 року в справі № 910/1040/18, від 15 січня 2020 року в справі № 910/14150/19, від 22 січня 2020 року в справі №923/826/19).
З огляду на відповідні законодавчі приписи та з урахуванням встановлених обставин справи, беручи до уваги предмет та підстави заявленого позову в справі № 924/378/20, колегія суддів приходить до висновку, що незастосування заходу до забезпечення позову, обраного місцевим господарським судом, може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених прав позивача (у разі задоволення позову), за захистом яких він звернувся до суду.
Адже у разі, якщо до закінчення розгляду спору у справі № 924/378/20 державними реєстраторами будь-яких органів або особами уповноваженими на виконання даних функцій будуть вчиненні дії щодо внесення відомостей та/або змін до установчих документів (статуту) ПрАТ "Холод" на підставі рішення загальних зборів від 24 лютого 2020 року, то існує ймовірність того, що Заявник (позивач)  не зможе захистити або поновити свої права в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду, що істотно ускладнить чи взагалі унеможливить поновлення його порушених чи оспорюваних прав або інтересів. 
Відтак, апеляційний господарський суд не приймає до уваги доводи Апелянта, що заходи забезпечення позову ніяк не сприяють ефективному захисту або поновленню порушених чи оспорюваних прав або інтересів заявника.
Окрім того, колегія суддів вважає безпідставними доводи апелянта в частині того, що вчинення такого заходу забезпечення позову порушує корпоративні права ОСОБА_1 (Апелянта), зокрема на участь в управлінні приватним акціонерним товариством «Холод», оскільки апелянт поєднує два різних поняття, а саме його права як акціонера та повноваження і права директора товариства, що є різні за своєю суттю та складом. 
Крім того, вжиття такого заходу забезпечення позову ніяким чином не перешкоджає діяльності товариства та носить тимчасовий характер, як не перешкоджає користуванню акціонерами своїми корпоративними правами.
Пунктом 2 частини 1 статті 28 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" передбачена така підстава для відмови у державній реєстрації, як "у Єдиному державному реєстрі містяться відомості про судове рішення щодо заборони проведення реєстраційної дії".
Отже, заборона вчинення реєстраційних дій є одним із визначених законом способів забезпечення позову, який передбачений зокрема Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань", про що правильно зазначили суди попередніх інстанцій.
Колегія суддів зважаючи на усе вищеописане в даній судовій постанові зауважує, що  застосування заходів забезпечення позову шляхом заборони державним реєстраторам та будь-яким органам або особам уповноваженим на виконання даних функцій внесення відомостей та/або змін до реєстру відносно ПрАТ "Холод" на підставі рішення загальних зборів від 24 лютого 2020 року  є адекватним та ефективним способом забезпечення позову, носять конкретний характер, даний захід забезпечення позову є тимчасовим та не має своїм наслідком будь-якого перешкоджання господарській діяльності товариства, а вжиття таких заходів спрямоване на запобігання імовірним порушенням корпоративних прав заявника, забезпечуючи збалансованість інтересів сторін та містить безпосередній зв`язок між конкретними заходами забезпечення позову та предметом позову. А відтак, колегія суду прийшла до висновку про задоволення заяви в частині заборони внесення до ЄДРПОУ відомостей, змін (в тому числі члені наглядової ради, підписантів, директора) та застосування заходів забезпечення позову.
Дане судове рішення в цій частині й було прийняте місцевим господарським судом. 
Відповідно апеляційний господарський суд залишає без змін оспорюване рішення в цій частині, а апеляційну скаргу Апелянта (щодо оскарження рішення в цій частині) - без задоволення.

Крім того, Заявник просив суд зупинити до набрання законної сили судовим рішенням або до дати прийняття ухвали про скасування заходів забезпечення позову на підставі пункту 1 частини 13  статті 145 ГПК України, дію рішення позачергових загальних зборів приватного акціонерного товариства "Холод" від 24 лютого 2020 року в частині обрання нового складу наглядової ради.
Колегія суддів зауважує, що  забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи позивача, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судового рішення у випадку задоволення позову.
Обґрунтування необхідності забезпечення позову полягає у доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про забезпечення позову.
У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням:    розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову;  забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу;    наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками цього    судового процесу.
Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.
Отже, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову та їх оцінка судами з належним відображенням у судових рішеннях висновків здійсненої оцінки.
Як вбачається з матеріалів поданої заяви, обраний Заявником спосіб забезпечення у вигляді зупинення дії рішення позачергових загальних зборів приватного акціонерного товариства "Холод" від 24 лютого 2020 року не впливає на ефективність захисту порушених або оспорюваних прав чи інтересів заявника як позивача, за захистом яких він має намір звернутися до суду шляхом подання позову про оскарження рішення позачергових загальних зборів приватного акціонерного товариства "Холод" від 24 лютого 2020 року. 
Подібного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в постанові від 18 лютого 2019 року справа №922/3010/18,    постанові Верховного Суду від 25 березня 2019 року в справі №920/622/18 .
Під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною. Спосіб захисту може бути визначено як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату.
Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинено порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.
Відтак, колегія суддів констатує, що обраний Заявником спосіб забезпечення у вигляді зупинення рішення загальних зборів є неспівмірним з позовними вимогами, з якими Заявник має намір звернутися до суду, оскільки ніяким чином не забезпечує виконання у подальшому судового рішення у випадку задоволення позову, а також не може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів позивача у цій справі. Тому в цій частині заява про забезпечення позову від 20 березня 2020 року не підлягає    задоволенню.
Окрім того, оскаржувана ухвала суду першої інстанції в частині відмови Заявнику в задоволенні заяви про забезпечення позову щодо зупинення дії рішення позачергових загальних зборів ПрАТ "Холод" від 24 лютого 2020 року в частині обрання нового складу наглядової ради, не є предметом апеляційного оскарження, з огляду на що Північно-західний апеляційний господарський суд залишає без змін оспорюване рішення  і в цій частині.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Статтею 276 ГПК України унормовано, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких обставин, Північно-західний апеляційний господарський суд приходить до висновку, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а відтак ухвалу Господарського суду Хмельницької області від 23 березня 2020 року в справі №924/289/20 необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу Апелянта - без задоволення.
Витрати зі сплати судового збору за розгляд апеляційної скарги покладаються на Апелянта згідно статті 129 ГПК України.
                    Керуючись статтями 129, 269-276, 280, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд -   
ПОСТАНОВИВ:
1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Хмельницької області від 23 березня 2020 року в справі №924/289/20 - залишити без задоволення.
2. Ухвалу Господарського суду Хмельницької області від 23 березня 2020 року в справі №924/289/20 - залишити без змін.
3. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.
4. Постанову апеляційної інстанції може бути оскаржено у касаційному порядку до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.
5. Справу №924/289/20 повернути Господарському суду   Хмельницької   області.
Повний текст постанови виготовлено 21 травня 2020 року.

Головуючий  суддя                                                                      Василишин А.Р. 

        Суддя                                                                                              Філіпова Т.Л.  

Суддя                                                                                              Бучинська Г.Б.