УХВАЛА

22 травня 2020 року 
Київ
справа №826/10888/18
адміністративне провадження №К/9901/10740/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Желєзного І.В.,
суддів: Берназюка Я.О., Коваленко Н.В., 
розглянувши в порядку письмового провадження заяву Почесного президента Громадської організації "Зелена хвилина", журналіст Інформаційного агентства "Активні громадяни" Дмитра Перова (особа, яка приєдналася до апеляційної скарги) про відвід колегії суддів: Желєзного І.В., Берназюка Я.О., Коваленко Н.В. від участі у справі №826/10888/18 за позовом Приватного підприємства "Конвалія-нерухомість" до Міністерства культури молоді та спорту України, Департаменту культури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Департамент охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), треті особи - Прокуратура міста Києва, Київський науково-методичний центр по охороні, реставрації та використанню пам`яток історії, культури і заповідних територій, про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,
УСТАНОВИВ:
1. У липні 2018 року Приватне підприємство "Конвалія-нерухомість" (далі також - позивач, ПП "Конвалія-нерухомість") звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Міністерства культури України, Департаменту культури виконавчого органу Київської міської ради, в якому просило:
визнати протиправними дії Управління охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо внесення подання до Державного реєстру нерухомих пам`яток України; 
визнати протиправними дії Міністерства культури України щодо включення об`єктів нерухомості та садиби міської до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, скасувати пункт №30 в частині наказу Міністерства культури України від 15 жовтня 2014 року №869 "Про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України", а саме в частині включення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України міської садиби, як пам`ятки архітектури місцевого значення, охоронний №955-Кв, згідно "Переліку об`єктів культурної спадщини у м. Києві, що заносяться до Державного реєстру нерухомих пам`яток України за категорією місцевого значення".
2. Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 липня 2019 року позовні вимоги задоволено частково. Визнано протиправним наказ Міністерства культури України від 15 жовтня 2014 року №869 "Про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України" в частині включення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України по вулиці Хорива, 2 у Подільському районі міста Києва як пам`ятку архітектури місцевого значення, садибу охоронний номер №955-Кв та скасовано пункт №30 Додатку №1 до наказу Міністерства культури України від 15 жовтня 2014 року №869 "Про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України". В решті позовних вимог відмовлено.
3. Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 06 листопада 2019 року прийнято заяву Почесного президента Громадської організації "Зелена хвилина", журналіста Інформаційного агентства "Активні громадяни" Дмитра Перова про приєднання до апеляційної скарги Міністерства культури України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 липня 2019 року у справі за адміністративним позовом ПП "Конвалія-нерухомість" до Міністерства культури України, Департаменту культури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії.
4. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 03 березня 2020 року апеляційну скаргу Міністерства культури молоді та спорту України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 липня 2019 року, до якої приєднався Почесний президент Громадської організації "Зелена хвилина" журналіст Інформаційного агентства "Активні громадяни" Дмитро Перов, задоволено. Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 липня 2019 року у справі №826/10888/18 скасовано. Позов ПП "Конвалія-нерухомість" до Міністерства культури молоді та спорту України, Департаменту культури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Департамент охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), треті особи - Прокуратура міста Києва, Київський науково-методичний центр по охороні, реставрації та використанню пам`яток історії, культури і заповідних територій, про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії - залишено без розгляду.
5. 15 квітня 2020 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга позивача на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 03 березня 2020 року у справі №826/10888/18.
6. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15 квітня 2020 року справу №826/10888/18 передано колегії суддів: головуючий суддя  - Желєзний І.В., судді: Берназюк Я.О., Коваленко Н.В.
7. Ухвалою Верховного Суду від 05 травня 2020 року відкрито касаційне провадження за вказаною касаційною скаргою.
8. 20 травня 2020 року на адресу Верховного Суду надійшла заява Почесного президента Громадської організації "Зелена хвилина" журналіста Інформаційного агентства "Активні громадяни" Дмитра Перова (особа, яка приєдналася до апеляційної скарги) про відвід колегії суддів: Желєзного І.В., Берназюка Я.О., Коваленко Н.В. 
9. В обґрунтування заявленого відводу зазначив, що в ухвалі Верховного Суду від      05 травня 2020 року про відкриття касаційного провадження у справі №826/10888/18, серед учасників справи, його не зазначено як особу, яка приєдналася до апеляційної скарги Міністерства культури України в якості третьої особи без самостійних вимог, що є порушенням норм процесуального права та обмежило процесуальні права як учасника справи, оскільки лише учасники справи можуть отримувати копії відповідних рішень, а отже бути своєчасно і належним чином повідомленим про розгляд справи в суді та отримати копію касаційної скарги. Крім того, після подання клопотання про ознайомлення з матеріалами даної справи, станом на день подання заяви про відвід колегії суддів, не надано можливості для такого ознайомлення.
10. Також, у заявника викликає сумнів неупередженості та об`єктивності колегія суддів у складі Желєзного І.В., Берназюка Я.О., Коваленко Н.В. з тих підстав, що скаржник в обґрунтування касаційної скарги посилається на правову позицію, яка викладена у рішенні Верховного Суду від 14 лютого 2019 року у справі 826/5493/16, що ухвалена колегією суддів у складі Гриціва М.І., Берназюка Я.О., Коваленко Н.В., тобто, до складу колегії, яка давала висновок у аналогічній справі входило двоє з трьох суддів, які розглядають дану справу. А також посилається на те, що у аналогічній справі ухвалою Верховного Суду від 17 січня 2020 року у справі №240/276/19 (у складі колегії суддів Берназюка Я.О., Желєзного І.В., Коваленко Н.В.) відмовлено у відкритті касаційного провадження.
11. Таким чином, зазначені обставини викликають у заявника сумнів у неупередженості та об`єктивності суддів Желєзного І.В., Берназюка Я.О., Коваленко Н.В.
12. Відповідно до частини 1 статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.
13. Згідно із частиною другою зазначеної статті суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу (щодо недопустимості повторної участі судді в розгляді адміністративної справи).
14. Відповідно до частини 3 статті 39 КАС України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим.
15. При розгляді та вирішенні вказаної заяви суд враховує наступне.
16. Відповідно до  частин 1, 2 статті 334 КАС України за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі. В ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу та вирішується питання про витребування матеріалів справи, необхідних для розгляду скарги на судове рішення. Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.
17. Частиною 1 статті 248 КАС України встановлено, що ухвала, яка викладається окремим документом, складається з:
1) вступної частини із зазначенням:
дати і місця її постановлення;
найменування адміністративного суду, прізвища та ініціалів судді (суддів);
імен (найменувань) учасників справи;
2) описової частини із зазначенням суті клопотання та імені (найменування) особи, яка його заявила, чи іншого питання, що вирішується ухвалою;
3) мотивувальної частини із зазначенням мотивів, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу;
4) резолютивної частини із зазначенням:
висновків суду;
строку і порядку набрання ухвалою законної сили та її оскарження.
18. З аналізу відповідних норм можна зробити висновок про те, що в ухвалі про відкриття касаційного провадження, Суд повинен зазначати учасників справи. 
19. Статтею 42 КАС України визначено, що учасниками справи є сторони, треті особи. У справах можуть також брати участь органи або особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. 
20. Сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач (частина 1 статті 46 КАС України).
21. Частинами 1, 2 статті 49 КАС України передбачено, що треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, пред`явивши позов до однієї або декількох сторін. Задоволення позову таких осіб має повністю або частково виключати задоволення вимог позивача до відповідача. У разі вступу третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, розгляд адміністративної справи за клопотанням учасника справи починається спочатку.
Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.
22. Аналіз зазначених норм дає підстави вважати, що третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, може вступити у справу на стороні позивача або відповідача у будь-який час до закінчення судового розгляду, якщо рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. На стадії ж апеляційного розгляду справи передбачено лише приєднання особи, яка не брала участі у справі, до апеляційної скарги, якщо суд вирішив питання про її права, свободи, інтереси чи обов`язки у будь-який час до закінчення апеляційного розгляду.
23. Аналогічна правова позиція висловлена в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 20 січня 2020 року у справі № 9901/378/19.
24. У заяві про відвід колегії суддів заявник зазначив, що є особою, яка приєдналася до апеляційної скарги Міністерства культури України в якості третьої особи без самостійних вимог, тобто є учасником справи. 
25. Відповідно до частини 5 статті 49 КАС України про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.
26. Частиною 1 статті 302 КАС України зазначено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, у будь-який час до початку апеляційного розгляду мають право приєднатися до апеляційної скарги, підтримавши її вимоги.
27. Як зазначалось вище, Шостий апеляційний адміністративний суд своєю ухвалою  від 06 листопада 2019 року прийняв заяву Почесного президента Громадської організації "Зелена хвилина", журналіста Інформаційного агентства "Активні громадяни" Дмитра Перова про приєднання до апеляційної скарги Міністерства культури України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 липня 2019 року, але не залучав заявника до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог.
28. Враховуючи вищенаведене, колегія суддів вважає помилковим твердження заявника, що не зазначення в ухвалі від 05 травня 2020 року про відкриття касаційного провадження його як учасника справи (третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог) є підставою, яка викликає сумніви у неупередженості або об`єктивності колегії суддів.
29. Крім того, 20 травня 2020 року до Верховного Суду від Почесного президента Громадської організації "Зелена хвилина", журналіста Інформаційного агентства "Активні громадяни" Дмитра Перова надійшов відзив на касаційну скаргу.
30. Щодо твердження заявника, що на час подання заяви про відвід колегії суддів, йому не надана можливість ознайомитись з матеріалами справи, колегія суддів зазначає, що до суду (станом на 21 травня 2020 року) заява про ознайомлення з матеріалами справи не надходила, а тому і не могла бути розглянутою відповідно до вимог КАС України. 
31. Верховний Суд звертає увагу на те, що стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи утручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово "неупереджений" передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.
32. Варто зауважити, що жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції "неупередженість" ("безсторонність") судді", а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості Суд вважає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.
33. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:
(і) "об`єктивним критерієм", який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Тим часом вирішальною є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною.
(іі) "суб`єктивним критерієм", який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.
34. Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).
35. Водночас як указано в Бангалорських принципах поведінки судді від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року №2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення.
36. Сприйняття об`єктивності визначається за допомогою критерію "розумного спостерігача". У разі, коли є підстави передбачати, що суддя є необ`єктивним (з різних причин) - це дискредитує суспільну довіру до судової влади. Тому суддя мусить уникати будь-яких дій, які дають підставу передбачати, що на його рішення можуть вплинути сторонні чинники, зокрема такі як зацікавленість у розв`язанні конкретної справи. З огляду на це навіть прояви неупередженості мають значення.
37. Тому коли сторони стверджують про те, що судді недостатньо об`єктивні, питання про наявність фактичного упередження не має значення, адже "правосуддя не тільки має бути здійснене, але й сприйматися як очевидно і без сумніву здійснене". Іншими словами, коли виникає питання про відвід, значення має не те, чи справді у судді є усвідомлене або неусвідомлене упередження, а те, чи виникла б у розумної та належним способом поінформованої особи підозра про існування такого упередження. У цьому сенсі обґрунтована підозра в упередженості не просто заміняє докази, яких бракує, чи доказовий засіб для встановлення вірогідності неусвідомленого упередження, а є виявом пильнішої уваги до іміджу правосуддя, тобто домінантної зацікавленості громадськості в тому, щоб існувала впевненість у чесності процесу.
38. Водночас колегія суддів підкреслює, що не може бути підставою для відводу суддів заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.
39. Слід відзначити, що інші наведені заявником доводи щодо сумнівів у неупередженості або об`єктивності суддів Желєзного І.В., Берназюка Я.О., Коваленко Н.В. мають суб`єктивний характер, оскільки зазначені ним обставини не свідчать про упередженість суддів та не ставлять під сумнів їх безсторонність. А незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (частини 4 статті 36 КАС України).
40. За таких обставин заява Почесного президента Громадської організації "Зелена хвилина", журналіста Інформаційного агентства "Активні громадяни" Дмитра Перова про відвід колегії суддів: Желєзного І.В., Берназюка Я.О., Коваленко Н.В. від участі у справі №826/10888/18 є необґрунтованою.
41. Згідно з частиною 4 статті 40 КАС України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною 1 статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.
42. За приписами частини 1 статті 31 КАС України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині 2 статті 18 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.
Керуючись статтями 36, 39, 40 КАС України, 
УХВАЛИВ:
Визнати заяву Почесного президента Громадської організації "Зелена хвилина", журналіста Інформаційного агентства "Активні громадяни" Дмитра Перова про відвід колегії суддів: Желєзного І.В., Берназюка Я.О., Коваленко Н.В. від участі у справі №826/10888/18 необґрунтованою.
Передати заяву Почесного президента Громадської організації "Зелена хвилина", журналіста Інформаційного агентства "Активні громадяни" Дмитра Перова про відвід колегії суддів: Желєзного І.В., Берназюка Я.О., Коваленко Н.В. від участі у справі №826/10888/18  до Секретаріату Касаційного адміністративного суду для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає цю справу, в порядку, передбаченому КАС України, для вирішення питання про відвід.
Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач                                      І.В. Желєзний
Судді:                     Я.О. Берназюк 
                                                                                                       Н.В. Коваленко