ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

07 квітня 2020 року 	м. Дніпро	справа № 520/4863/19	
                                                                                          суддя І інстанції – Юрков Е.О.

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Чепурнова Д.В. (доповідач),
                               суддів:  Мельника В.В., Сафронової С.В.,     
розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпрі апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Компанія «Дніпро»
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22 жовтня 2019 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій  у Харківській області до Приватного акціонерного товариства «Компанія «Дніпро» про застосування заходів реагування, -          

ВСТАНОВИВ:

  Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій  у Харківській області звернулося з вищевказаним позовом до суду в якому просило  до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, експлуатацію будівлі Приватного акціонерного товариства «Компанія «Дніпро», за адресою: м. Харків, Бурсацький узвіз, буд. 6, зупинити повністю шляхом її знеструмлення з опечатуванням пристроїв відключення джерел електропостачання, у зв`язку з чим зобов`язати керівництво Приватного акціонерного товариства «Компанія «Дніпро» негайно припинити використання цієї будівлі з метою проведення будь якої діяльності, не пов`язаної з усуненням порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки
В обґрунтування позову зазначає, що відповідачем допущені порушення пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, які викладені в акті перевірки № 56 від 19.02.19 року. Зазначені порушення у добровільному порядку відповідачем не усунуті, в зв`язку із чим, подальша експлуатація будівель та споруд, розташованих за адресою: м. Харків, Бурсацький узвіз, буд. 6, створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, у зв`язку із чим, є нагальна потреба у вжитті заходів реагування шляхом повного зупинення експлуатації (роботи) вказаного об`єкта до повного усунення порушень.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22 жовтня 2019 року позов задоволено. 
Не погодившись з даним рішенням суду   ПрАТ «Компанія «Дніпро» подало апеляційну скаргу в якій просить  рішення суду скасувати та прийняти нове рішення яким відмовити у задоволенні позовних в повному обсязі. Апеляційна скарга мотивована тим, що суд вирішив справу на підставі неповно з`ясованих обставин та невідповідності своїх висновків обставинам справи. Суд першої інстанції не надав оцінки тим порушенням, які зазначені в акті перевірки, в контексті того чи несуть вони реальну загрозу життю та здоров`ю людей, не навів достатніх доводів на підтвердження існування реальної загрози  життю та здоров`ю людей, а обмежився  загальними фразами та не оцінив заявлені позивачем вимоги з урахуванням  принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів осіб і цілям, на досягнення яких спрямовані такі заходи. Вказує на часткове усунення виявлених порушень. 
Колегія апеляційного адміністративного суду, перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги і заявлених позовних вимог, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав. 
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що у період з 18.02.2019 року по 19.02.2019 року, на підставі наказу № 57 від 05.02.2019 року, направлення № 67 від 18.02.2019 року Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області проведено позапланову перевірку Приватного акціонерного товариства «Компанія «Дніпро» за адресою: м. Харків, Бурсацький узвіз, буд. 6.
Актом перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 19.02.2019 року № 56 встановлені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а саме:
1. п. 2.37 глави 2 розділу ІІІ ППБУ: відсутні пристрої для самозачинення дверей сходових кліток;
2. п. 1.24 глави 1 розділу IV ППБУ: отвори в протипожежних перешкодах, які відокремлюють електрощитові, не заповнені (двері приміщення електрощитової не протипожежні);
3. п. 2.31 глави 2 розділу III ППБУ: коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням;
4. ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности», п. 8 розділу II ППБУ: приміщення не забезпечені відповідними знаками безпеки;
5. п. 3.6 глави 3 розділу V ППБУ: приміщення не в повній мірі забезпечені первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку;
6. Правил експлуатації вогнегасників, затверджених наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 02 квітня 2004 року № 152, ДСТУ 4297-2004 «Технічне обслуговування вогнегасників. Загальні технічні вимоги», п. 3.17 глави 3 розділу V ППБУ: технічне обслуговування вогнегасників повинно здійснюватися відповідно до Правил експлуатації вогнегасників;
7. ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», п. 1.4 глави 1 розділу V ППБУ: підтримання експлуатаційної придатності СПЗ не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5- 56:2014 «Системи протипожежного захисту»;
8. п. 2.37 глави 2 розділу III ППБУ: допустили улаштування на шляхах евакуації порогів, виступів, які перешкоджають вільній евакуації людей;
9. п. 2.23 глави 2 розділу III ППБУ: допустили зменшування розмірів евакуаційних виходів з приміщень;
10. п. 23 глави 2 розділу III ППБУ: грати на вікнах приміщень, де перебувають люди, не виконані такими, що розкриваються, розсуваються або знімаються;
11. абз. перший п. 2.5 глави 2 розділу III ППБУ: дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) не оброблено засобами вогнезахисту, які повинні забезпечувати І групу вогнезахисної ефективності;
12. п. 2.3 глави 2 розділу III ППБУ: допустили знижування класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах (вихід зі сходової клітки на горище (покрівлю) не виконано через протипожежний люк 2-го типу);
13. п. 2.11 глави 2 розділу III ППБУ: допустили улаштування в цокольному поверсі складів горючих матеріалів, вхід до яких не ізольований від загальних евакуаційних сходових кліток;
14. абз. перший частини другої статті 57 КЦЗУ: початок роботи новоутворених підприємств, початок використання суб`єктом господарювання об`єкта нерухомості (приміщень або їх частин) не здійснюється суб`єктом господарювання на підставі поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки;
15. ст. 91 КЦЗУ, пункт 10 додаток 1 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку проведення навчання керівного складу та фахівців, діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту» від 23.11.2013 року № 819: особи керівного складу об`єкту, діяльність яких пов`язана із організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту, не пройшли функціональне навчання;
16. п. 7 наказу МНС України від 16.08.2005 р. № 140 «Про внесення змін до наказу МНС України від 18.12.2000 р. № 338»: не проведено ідентифікацію щодо визначення потенційної небезпеки об`єкту.
У період з 26.09.2019 року по 27.09.2019 року, на підставі наказу № 127 від 25.09.2019 року, направлення № 352 від 26.09.2019 року Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області проведено позапланову перевірку Приватного акціонерного товариства «Компанія «Дніпро» за адресою: м. Харків, Бурсацький узвіз, буд. 6.
Актом перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 27.09.2019 року № 257 встановлені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а саме:
1. п. 3.6 глави 3 розділу V ППБУ: приміщення не в повній мірі забезпечені первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку;
2. п. 2.11 глави 2 розділу III ППБУ: допустили улаштування в цокольному поверсі складів горючих матеріалів, вхід до яких не ізольований від загальних евакуаційних сходових кліток;
3. абз. перший частини другої статті 57 КЦЗУ: початок роботи новоутворених підприємств, початок використання суб`єктом господарювання об`єкта нерухомості (приміщень або їх частин) не здійснюється суб`єктом господарювання на підставі поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки;
4. ст. 91 КЦЗУ, пункт 10 додаток 1 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку проведення навчання керівного складу та фахівців, діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту» від 23.11.2013 року № 819: особи керівного складу об`єкту, діяльність яких пов`язана із організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту, не пройшли функціональне навчання;
5. п. 7 наказу МНС України від 16.08.2005 р. № 140 «Про внесення змін до наказу МНС України від 18.12.2000 р. № 338»: не проведено ідентифікацію щодо визначення потенційної небезпеки об`єкту.
Також 27.09.2019 року у зв`язку з виявленими порушеннями, Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, яким зобов`язано ПрАТ «Компанія «Дніпро» усунути вище вказані порушення до 05.12.2019 року.
Відповідно до частини 3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.
Переглядаючи рішення суду першої інстанції і досліджуючи питання правомірності пред`явлених позивачем вимог, виходячи з предмету спору,   апеляційний суд вважає, що з`ясуванню підлягають обставини, які стосуються правовідносин станом на день прийняття рішення судом першої інстанції. 
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V.
За визначенням, наведеним у ст.1 вказаного Закону № 877-V, діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходами державного нагляду (контролю) - є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.
За приписами ч.1 ст.3 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) серед іншого здійснюється за принципами пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності. 
Відповідно до частини 4 статті 4 Закону № 877-V виключно законами встановлюються, зокрема,: 
- органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності;
- види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); 
- повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг;
- вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності;
- спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю).
Відповідно до ч.7 ст.7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Згідно п.12 ч.1 ст.67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
У відповідності до ч.2 ст.68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Частиною 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:
1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 
2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 
3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 
4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 
5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 
6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 
7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 
8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 
9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 
10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 
11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (ч.2 ст.70 Кодексу цивільного захисту України). 
За наведених вище положень Кодексу цивільного захисту України підставою застосування за рішенням суду заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи (експлуатації) підприємства, його окремих об`єктів, споруд, цехів, дільниць, є виявлені в установленому порядку порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, якщо такі   порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. 
З матеріалів справи вбачається, що відповідач намагався усунути виявлені порушення у сфері техногенної та пожежної безпеки. 
Актом перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 27.09.2019 року № 257 встановлені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а саме:
1. п. 3.6 глави 3 розділу V ППБУ: приміщення не в повній мірі забезпечені первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку;
2. п. 2.11 глави 2 розділу III ППБУ: допустили улаштування в цокольному поверсі складів горючих матеріалів, вхід до яких не ізольований від загальних евакуаційних сходових кліток;
3. абз. перший частини другої статті 57 КЦЗУ: початок роботи новоутворених підприємств, початок використання суб`єктом господарювання об`єкта нерухомості (приміщень або їх частин) не здійснюється суб`єктом господарювання на підставі поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки;
4. ст. 91 КЦЗУ, пункт 10 додаток 1 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку проведення навчання керівного складу та фахівців, діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту» від 23.11.2013 року № 819: особи керівного складу об`єкту, діяльність яких пов`язана із організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту, не пройшли функціональне навчання;
5. п. 7 наказу МНС України від 16.08.2005 р. № 140 «Про внесення змін до наказу МНС України від 18.12.2000 р. № 338»: не проведено ідентифікацію щодо визначення потенційної небезпеки об`єкту.
Виходячи з суті виявлених позивачем під час перевірки порушень, апеляційний суд вважає, що вказані порушення є такими, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, що є неприпустимим з урахуванням того, що відповідно до п. 33 ч. ст.2 Кодексу цивільного захисту України, пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю. Згідно з п.24 вище зазначеної статті надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності. 
Пожежі відносяться до надзвичайних ситуацій, а загроза життю та здоров`ю людей виникає не лише при наявності порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що безпосередньо можуть до неї призвести, а й при наявності інших порушень по нездійсненню заходів щодо захисту людей від впливу небезпечних чинників при вже виниклій пожежі. 
Поняття порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей є оціночним. Водночас, встановлені у цій справі порушення, безперечно, в тій чи іншій мірі створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, оскільки стосуються, зокрема, протипожежних норм. 
Посилання апелянта на недотримання принципу пропорційності під час застосування такого заходу, як повне зупинення експлуатації об`єкту - є необґрунтованим, оскільки забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення у порівняні з інтересом скаржника у використанні будівель у власній господарській діяльності.
Наведені   в апеляційні скарзі доводи відповідача не можуть слугувати підставою для скасування рішення суду першої інстанції та відмови у задоволенні позову, оскільки, як вірно встановлено судом першої інстанції, на час ухвалення рішення докази повного усунення виявлених порушень були відсутні, крім того відсутні вони і на час перегляду справи в апеляційному суді. 
Отже, враховуючи, що на час розгляду справи порушення вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки відповідачем не усунуто в повному обсязі, суд вважає обґрунтованим твердження позивача про існування обставин, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, відповідно, є   обґрунтованими вимоги позивача про застосування до відповідача певних заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації об`єкту, оскільки виявлені перевіркою порушення, у разі виникнення пожежної небезпеки, будуть нести реальні, а не вірогідні негативні наслідки.
Суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги та заяви про приєднання до апеляційної скарги  висновків суду не спростовують, передбачені ст. 317 КАС України підстави для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення відсутні.
Керуючись п.1 ч. 1 ст. 315, ст.ст. 316, 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Компанія «Дніпро» –  залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22 жовтня 2019 року – залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня набрання законної сили.
В повному обсязі постанова складена 07 квітня 2020 року.

Головуючий - суддя                                                                      Д.В. Чепурнов 

                               суддя                                                                      В.В. Мельник 

                               суддя                                                                      С.В. Сафронова