Ухвала
24 квітня 2020 року
м. Київ
 
справа № 646/4689/18
провадження № 61-832ск20
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Карпенко С. О., розглянувши заяву ОСОБА_1 у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Перша Харківська державна нотаріальна контора, про визнання свідоцтва про право на спадщину за заповітом не правовстановлюючим документом, визнання недійсним дублікату свідоцтва про право на спадщину за заповітом та визнання права власності на майно,
ВСТАНОВИВ:
2 січня 2020 року подана касаційна скарга ОСОБА_1 на рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 11 жовтня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 10 грудня 2019 року, повний текст якої складено 11 грудня 2019 року. 
Ухвалою Верховного Суду від 24 січня 2020 року відмовленоОСОБА_1 у задоволенні клопотання про зменшення розміру судового збору у даній справі; касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 11 жовтня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 10 грудня 2019 року залишено без руху; надано заявнику десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення зазначених недоліків. 
Копія ухвали Верховного Суду від 24 січня 2020 року направлялася рекомендованим листом із повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу ОСОБА_1 , зазначену у касаційній скарзі. 
Відомостей про отримання заявником копії ухвали від 24 січня 2020 року матеріали касаційного провадження не містять. Рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення разом із копією зазначеної ухвали без вручення адресату до касаційного суду не поверталося.
14 квітня 2020 року до Верховного Суду надійшла заява  ОСОБА_1 , до якої заявником додано квитанцію від 8 квітня 2020 року про сплату судового збору у розмірі 1 170 грн, копію пенсійного посвідчення №  НОМЕР_1 , копію паспорта громадянина України та довідку про доходи №  НОМЕР_2  1765 від 11 березня 2020 року про нарахування їй пенсії у розмірі 23 382,88 грн за період з січня 2019 року по грудень 2019 року.
Відповідно до частин першої та третьої статті 136 Цивільного процесуального кодексу (далі - ЦПК) України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Відповідно до частин першої та другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Таким чином, для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати суд має встановити майновий стан сторони.
При цьому, у випадку посилання позивача на його майновий стан, як підставу для застосування судом статті 8 Закону України «Про судовий збір», суд має встановити розмір річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік та розмір судового збору, який підлягає сплаті, ураховуючи заявлені позовні вимоги. 
У випадку заявлення позовної вимоги майнового характеру для визначення розміру судового збору, який підлягає сплаті, суд також має встановити ціну позову. 
Відповідно до частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про стягнення аліментів - сукупністю всіх виплат, але не більше ніж за шість місяців; у позовах про строкові платежі і видачі - сукупністю всіх платежів або видач, але не більше ніж за три роки; у позовах про безстрокові або довічні платежі і видачі - сукупністю платежів або видач за три роки; у позовах про зменшення або збільшення платежів або видач - сумою, на яку зменшуються або збільшуються платежі чи видачі, але не більше ніж за один рік; у позовах про припинення платежів або видач - сукупністю платежів або видач, що залишилися, але не більше ніж за один рік; у позовах про розірвання договору найму (оренди) або договору найму (оренди) житла - сукупністю платежів за користування майном або житлом протягом строку, що залишається до кінця дії договору, але не більше ніж за три роки; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.
Як убачається зі змісту оскаржуваних судових рішень та змісту касаційної скарги, ОСОБА_1 заявлено дві вимоги немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру.
Подана  ОСОБА_1 касаційна скарга та зміст оскаржуваних судових рішень не містять відомостей щодо ціни позову, що унеможливлює визначення розміру судового збору, який необхідний для вирішення питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати. 
Керуючись статтею 136 ЦПК України та статтею 8 Закону України «Про судовий збір», касаційний суд доходить висновку про те, що для вирішення питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати на підставі пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» ОСОБА_1 повинна надати суду мотивоване клопотання, вказати ціну позову (у випадку наявності майнової позовної вимоги) та надати докази, які б підтверджували, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу. 
ОСОБА_1 надала лише довідку про доходи №  НОМЕР_3  8129 1765 від 11 березня 2020 року про нарахування їй пенсії у розмірі 23 382,88 грн за період з січня 2019 року по грудень 2019 року, не надавши відповідне клопотання і не вказавши ціну позову (вартість житлового будинку на АДРЕСА_1 ). 
Надана ОСОБА_1 довідка не може слугувати самостійною підставою для вирішення питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати судом. 
Вчинення вказаних процесуальних дій судом за власною ініціативою не допускається. 
Керуючись статтею 136 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Роз`яснити ОСОБА_1 її право на звернення до суду з клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя                                                                                                                     С. О. Карпенко