Дата документу 05.05.2020 Справа № 336/6912/19

П О С Т А Н О В А
 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

 
05 травня 2020 року
м. Запоріжжя

Єдиний унікальний № 336/6912/19
Провадження №22-ц/807/1536/20

Запорізький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Кримської О.М. (суддя-доповідач),
суддів Маловічко С.В., Кочеткової І.В.,
за участю секретаря судового засідання Волчанової І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою  ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 10 лютого 2020 року в складі судді Галущенко Ю.А. в справі за позовом публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії, 

В С Т А Н О В И В :

У жовтні 2019 року ПАТ «Запоріжжяобленерго» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії.
В обґрунтування позову зазначало, що 30 травня 2019 року працівниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» проведено перевірку дотримання Правил роздрібного ринку електричної енергії, які затверджено Постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №312 за адресою: АДРЕСА_1 , де мешкає ОСОБА_1 .
Перевіркою встановлено: здійснення дій споживачем, які призвели до зміни показів засобу обліку, споживач порушив ПРРЕЕ п. 5.5.5.8 та п. 5.5.5.20. За вказаним фактом порушення було складено акт № 00143996 від 30 травня 2019 року.
Згідно з п.п. «а» п. 3.1.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою НКРЕ України від 04 травня 2006 року № 562, визначено обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення відповідачем Правил та виписано рахунок у сумі 71 010, 29 грн.
У зв`язку з виявленим порушення виникла необхідність в проведенні ремонту, заміні, технічної перевірки лічильника, загальна вартість вказаних робіт становить 1348, 50 грн.
Відповідачем вартість не облікованої електричної енергії в сумі 71 010, 29 грн. та вартість додаткових послуг в сумі 1348, 50 грн. не сплачено.
Ураховуючи викладене, ПАТ «Запоріжжяобленерго» просило суд стягнути з ОСОБА_1 на свою користь суму боргу у розмірі 71010, 29 грн. за не обліковану електричну енергію та вартість додаткових послуг в сумі 1348, 50 грн., а також витрати по оплаті судового збору у розмірі 1921, 00 грн.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 10 лютого 2020 року позов задоволено.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Запоріжжяобленерго» вартість не облікованої електричної енергії в сумі 71 010, 29 коп., вартість ремонту, заміни та технічної перевірки електролічильника в сумі 1378,50 грн., а також судовий збір в розмірі 1921,00 грн.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що прилад обліку електричної енергії був придбаний, встановлений та підключений самим ПАТ «Запоріжжяобленерго» і знаходиться в опломбованій ним шафі. 30 травня 2019 року працівниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» було розпломбовано шафу обліку та було вказано йому про те, що у шафі виявлено пошкодження корпусу лічильника та необхідність його заміни. Йому було пояснено, що його вини у даному випадку немає і він, вважаючи, що несправність сталася не з його вини, а з вини саме постачальника, не став заперечувати проти наявності порушення у їхніх діях, про що і зазначив у акті про порушення № 00143996. Вказує, що позивачем замовчано про існування договору про користування електричною енергією від 01 грудня 2016 року, акту технічної перевірки за завданням № 499 від 01 грудня 2016 року, акту встановлення/заміни/технічної перевірки/збереження пломб вузла обліку від 30 травня 2019 року. З вказаних документів вбачається, що пломби ні на шафі, ні на лічильнику не пошкоджені, шафа обліку також пошкоджень не має, відповідно лічильник має такий самий стан як і у момент його встановлення. Після установлення лічильник до моменту перевірки не демонтувався, пломби не знімалися, що свідчить про неможливість здійснення ним несанкціонованого втручання у його роботу шляхом пошкодження його корпусу, не пошкодивши шафу обліку або пломб на ній. Звертає увагу, що його не було повідомлено про час та місце розгляду справи, що є підставою для скасування рішення суду.

Від ПАТ «Запоріжжяобленерго» до апеляційного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому просить апеляційну скаргу відхилити, а рішення суду залишити без змін. Зазначає, що оскільки засіб обліку встановлено на території споживача, то відповідно до договору та Правил саме на відповідача покладено обов`язок щодо забезпечення його збереження і цілісності. Оскільки відповідач в акті про порушення у графі зауважень до складеного акту зазначив, що «с нарушением согласен от экспертизы ІНФОРМАЦІЯ_1 » (мовою оригіналу), то для нарахування вартості не облікованої електричної енергії проведення експертизи не обов`язкове. Незважаючи на факт того, що споживач відмовився від проведення експертизи, засіб обліку було знято, упаковано разом з пломбами, які знаходились на лічильнику та шафі обліку на момент перевірки та опломбовано, і на цей час в такому стані знаходиться на зберіганні у позивача та не перешкоджає відповідачу для спростування викладеного у акті про порушення замовити та провести його експертизу. Зазначає, що з висновками у листі НКРЕКП, який додано відповідачем до апеляційної скарги, не згодні, оскільки наявність пломб на шафі обліку не спростовує факт пошкодження приладу обліку та не свідчить про те, що відповідач не мав доступу до лічильника. Встановлювати, яким саме чином відповідач пошкодив прилад обліку не входить до компетенції працівників позивача. Вважає, що судом першої інстанції було повно та всебічно з`ясовано обставини справи, а рішення прийнято з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Заслухавши у засіданні апеляційного суду суддю-доповідача, пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно із ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Відповідно до ст. 375 ЦПК України  суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд першої інстанції, задовольняючи позов, виходив із обґрунтованості позовних вимог, порушення споживачем Правил, що підтверджується відповідним актом, відповідності нарахування, проведеного енергопостачальником, Методиці.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції.

Судом встановлено, що 01 грудня 2016 року між ОСОБА_1 та ПАТ «Запоріжжяобленерго» укладено Договір № 531612018 про користування електричною енергією, відповідно до п. 1 якого Енергопостачальник бере на себе зобов`язання надійно постачати електричну енергію на об`єкт побутового споживача будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та належить на підставі права власності відповідно до витягу серія НОМЕР_1 від 16.11.2012 (а.с. 37).

Відповідно до п. 8.1-8.4 Договору Споживач електричної енергії зобов`язується дотримуватися вимог нормативно-технічних документів, цього Договору та ПКЕЕН; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх внутрішніх електромереж, електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладу обліку і пломб, індикаторів дії впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів на ньому у разі розміщення приладу обліку у квартирі або іншому об`єкті Споживача; невідкладно, в письмовій формі повідомляти Енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку, а також, у разі зовнішнього пошкодження приладу обліку, зриву чи порушення пломб, індикаторів дії впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів на ньому.

30 травня 2019 року представниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» у присутності ОСОБА_1 складено Акт встановлення/заміни/технічної перевірки/контрольного огляду/збереження пломб вузла обліку, встановленого на об`єкті споживача за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до якого під час проведення робіт виявлено пошкодження цілісності корпусу засобу обліку. Акт підписаний ОСОБА_1 (а.с. 39).
Згідно з Актом про порушення № 00143996 від 30 травня 2019 року, який складений представниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» за участю споживача (власника) ОСОБА_1 , перевіркою встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 , порушив ПРРЕЕ п. 5.5.5.8, п. 5.5.5.20; здійснив дії, що призвели до зміни показів засобу обліку: пошкодження засобу обліку – пошкодження цілісності корпусу засобу обліку. Прилад обліку знятий, укладений у пакет, який опломбований пломбою № НОМЕР_2 (акт про пломбування № 00143996 від 30 травня 2019 року) (а.с. 4).
Акт про порушення № 00143996 від 30 травня 2019 року підписаний представниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» та споживачем ОСОБА_1 , містить запис про відмову від свідків. У вказаному акті наявні наступні зауваження: «с нарушением согласен, от експертизы счетчика отказуюсь» (мовою оригіналу).

12 червня 2019 року відбулось засідання комісії з розгляду акту про порушення ПРРЕЕ від 30 травня 2019 року № 00143996, на яке споживач ОСОБА_1 не з`явився. Комісією прийнято рішення, оформлене протоколом № 948, відповідно до якого споживачем здійснено пошкодження цілісності корпусу засобу обліку (п. 3.1.3 Методики); виконано розрахунок з 13.12.2018 згідно п. 8.2.6 ПРРЕЕ та п. 3.3.а. Методики; затверджено розрахунок на суму 71 010, 29 грн. за обсяг не облікованої електричної енергії; сплатити вартість додаткових послуг 1348, 50 грн. (а.с. 5).

Відносини щодо постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, положеннями Закону України «Про електроенергетику» (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), Закону України «Про ринок електроенергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП від 14.03.2018  № 312 (далі – Правила) та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) (далі - Методика).

Відповідно до частини першої статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Відповідно до статті 26 Закону України «Про електроенергетику» (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до статті 27 Закону України «Про електроенергетику» (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України відповідальність. Правопорушення в електроенергетиці є: порушення правил користування енергією; пошкодження приладів обліку.
Відповідно до п.1,3 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Відповідно до ч.2 ст. 77 «Про ринок електричної енергії»  правопорушеннями на ринку електричної енергії є: пошкодження приладів обліку, крадіжка електричної енергії.

Згідно з п. 5.5.5.8, п. 5.5.5.20 Правил споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Відповідно до п. 8.2.5 Правил у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. 

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.
Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

Відповідно до п. 8.2.6 Правил на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

Відповідно до п. 8.4.2 Правил визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) або відсутність засобів вимірювальної техніки (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, та у разі пошкодження засобів вимірювальної техніки за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки), інші дії споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо).

Відповідно до п. 8.4.4 Правил у разі визнання споживачем факту пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факту втручання в роботу засобів вимірювальної техніки, про що окремо зазначається в акті про порушення, письмової відмови споживача від проведення експертизи або ненадання власником засобів вимірювальної техніки чи споживачем оператору системи документів, що підтверджують передачу засобів вимірювальної техніки на експертизу (з винесенням, у тому числі, питань від оператора системи) протягом встановленого цим пунктом строку (якщо оператором системи були передані засоби вимірювальної техніки їх власнику для направлення на експертизу), обсяг та вартість необлікованої електричної енергії визначається оператором системи відповідно до положень цієї глави без проведення відповідної експертизи.

Згідно з п. 3 Методики (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил, вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої Правилами процедури та в разі виявлення зазначених у ній порушень.

Пунктом 3.1 Методики передбачено, що підставою для застосування її положень є виявлення таких порушень Правил: 1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому Правилами, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); 2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому Правилами, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів; 3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів); 4) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку; 5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку; 6) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника; 7) використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії.
Факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою.
У разі визнання споживачем факту втручання в роботу приладів обліку, факту зумисного пошкодження пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи тавр про повірку приладів обліку (у разі встановлення таких пломб та зазначення їх в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, 
який підтверджує факт установлення і передачу на збереження приладів обліку і пломб), факту зумисного пошкодження приладів обліку, про що окремо зазначається в акті про порушення, підтвердження експертизою зазначених порушень ПКЕЕН необов`язкове.

На підставі підпункту «а» пункту 3.3 Методики у разі, якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 , підписавши Акт про порушення № 00143996 від 30 травня 2019 року, зауважив у ньому, що з порушенням згоден.

Крім того, враховуючи, що ОСОБА_1 в Акті про порушення № 00143996 від 30 травня 2019 року відмовився від проведення експертизи, то згідно з п 8.4.4 Правил та п. 3.1 Методики відповідна експертиза не проводилась.

ОСОБА_1 в апеляційній скарзі не заявляв клопотання про проведення відповідної експертизи.

За змістом статей 12 та 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими та електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.
Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Колегією суддів в судовому засіданні з`ясовано позицію представника відповідача щодо бажання заявити клопотання про призначення експертизи.

Представник відповідача пояснив, що заявляти клопотання про призначення експертизи є недоречним, оскільки така експертиза повинна бути проведена ПАТ «Запоріжжяобленерго», порушення неможливо вчинити без пошкодження пломб та до проведення експертизи положення Методики не застосовується.

Установивши, що під час судового розгляду не знайшло свого підтвердження порушення позивачем порядку складання акта про порушення Правил, нарахування збитків здійснено відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про задоволення позову.

Також в судовому засіданні представником позивача надано письмові додаткові відомості до Акту № 00143996 від 30 травня 2019 року, підписані представниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , якими і було складено Акт № 00143996, які прийняті апеляційним судом до уваги в цій справі як доказ, передбачений ч. 3 ст. 367 ЦПК України, на виконання вимог ч. 5 ст. 12 ЦПК України з метою повного та всебічного апеляційного перегляду законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції у цій справі. 
У вказаних поясненнях зазначено, що під час огляду шафи обліку за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено, що пломби порушені (тріснуті всередині), а під час огляду лічильника виявлено, що кожух був розрізаний по периметру та склеєний. Таким чином, було виявлено втручання в роботу лічильника, власник не заперечував факт порушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.
Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
На підставі ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Відповідно до ч.1, 2 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Під час вирішення питання щодо законності застосування до споживача заходів реагування за порушення ним ПРРЕЕ, зокрема в частині позаоблікового використання електричної енергії, суд оцінює усі докази, надані сторонами в обґрунтування їх доводів та заперечень у їх сукупності, при цьому враховує, що одним із способів доказування є реалізація особою права на звернення із клопотанням про проведення судової експертизи.

Наявними у справі доказами встановлено факт пошкодження засобу обліку, що призвело до зміни показів цього засобу і є підставою для перерахунку позивачем обсягу та вартості електроенергії за Методикою.

Відповідачем не спростовано належними та допустимими доказами факт пошкодження засобу обліку.

Доводи апелянта, що він, погоджуючись в Акті № 00143996 із фактом порушення, мав на увазі, що порушення відбулось саме з вини ПАТ «Запоріжжяобленерго» є безпідставними, оскільки в Акті № 00143996 зазначено, що перевіркою встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 порушив п. 5.5.5.8, АДРЕСА_2 5.5.5.20 ПРРЕЕ, з чим відповідно і погодився споживач. У вказаному Акті не міститься жодного посилання на порушення Правил ПАТ «Запоріжжяобленерго». Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Ураховуючи, що ОСОБА_1 відмовився від проведення експертизи та не заявляв відповідне клопотання в суді апеляційної інстанції, доводи щодо незастосування енергопостачальником Методики до отримання результатів експертизи є неприйнятними.

Доводи апеляційної скарги щодо наявності на шафі обліку пломб не спростовують правильних висновків суду та не свідчать про відсутність пошкодження приладу обліку, що призвело до безоблікового користування електричною енергією.

Інформація, яка міститься у листі НКРЕКП № 906/20/8-20 від 04.03.2020, який додано до апеляційної скарги, носить рекомендаційний, роз`яснювальний характер та не може сприйматися як доказ, оскільки не спростовує фактичні обставини виявленого порушення ПРРЕЕ у будинку АДРЕСА_1 , оскільки такі порушення підтвердженні Актом № 00143996 від 30 травня 2019 року та Протоколом № 948 від 12 червня 2019 року.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилається на те, що його не було повідомлено про час та місце розгляду справи, що є підставою для скасування судового рішення.

Відповідно до п.3 ч.3 ст. 376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо: справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.
Відповідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України (в редакції, чинній на час відкриття провадження судом першої інстанції) у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: малозначні справи; що виникають з трудових правовідносин.
Відповідно до п. 1 ч. 6 ст. 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 18 листопада 2019 року призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

З матеріалів справи вбачається, що ця справа не відноситься до категорії справ, які не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження.

Ураховуючи викладене, доводи апеляційної скарги щодо неповідомлення відповідача про час та місце розгляду справи не є підставою для скасування оскаржуваного рішення суду.

Інших вагомих, достовірних та достатніх доказів, які б містили інформацію щодо предмета доказування і спростовували висновки суду першої інстанції та впливали на законність і обґрунтованість оскаржуваного рішення, апеляційна скарга не містить.

Колегія суддів вважає, що апеляційна скарга та зміст оскаржуваного рішення не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи були допущені порушення норм матеріального чи процесуального права, які відповідно до ст. 376 ЦПК України могли б бути підставами для його скасування, тому апеляційну скаргу у відповідності до ст. 375 ЦПК України необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Оскільки в ухвалі Запорізького апеляційного суду від 23 березня 2020 року про відкриття апеляційного провадження було зупинено дію рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 10 лютого 2020 року до закінчення апеляційного розгляду цієї справи, дія вказаного рішення підлягає поновленню.

02 квітня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року № 540-IX (далі – Закон № 540-IX).
За змістом підпункту 3 пункту 12 розділу XII «Прикінцевих положень» вказаного Закон № 540-IX під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В :

               Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 залишити без задоволення.
               Рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 10 лютого 2020 року в цій справі залишити без змін.
               Поновити дію рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 10 лютого 2020 року в цій справі.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повний текст постанови складено 07 травня 2020 року.
Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) процесуальні строки щодо касаційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.

Головуючий О.М. Кримська

Судді: С.В. Маловічко

І.В. Кочеткова