УХВАЛА        
 
23 червня 2020 року
м. Київ
 
справа № 359/7512/15
провадження № 61-9105ск20
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду                            Жданової В. С. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником - адвокатом Дубчак Лесею Сергіївною, на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 23 жовтня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 25 лютого             2020 року в справі за скаргою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , акціонерне товариство              «ОТП Банк», на постанову головного державного виконавця Бориспільського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області Писька Юрія Вікторовича про призначення суб`єкта оціночної діяльності, скасування звіту про експертну грошову оцінку земельної ділянки,
 
ВСТАНОВИВ :
 
У червні 2020 року до суду касаційної інстанції надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , подана представником - адвокатом Дубчак Л. С., на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від             23 жовтня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від                25 лютого 2020 року, здана до поштового відділення зв`язку 17 червня 2020 року, тобто після закінчення строку на касаційне оскарження, встановленого частиною першою статті 390 ЦПК України.
 
У клопотанні, доданому до касаційної скарги, заявник просить поновити строк на касаційне оскарження судових рішень, посилаючись на те, що постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року                № 211 «Про запобігання  поширенню на території України коронавірусної 

хвороби (COVID-19)» з 12 березня 2020 року на всій території України запроваджено карантин. Крім того, додає конверт поштової кореспонденції апеляційного суду, з якого вбачається, що копію оскаржуваного судового рішення заявник отримав 04 травня 2020 року.
 
Статтею 390 ЦПК України встановлено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. 
 
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
 
Частиною третьою статті 390 ЦПК України передбачено, що строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.
 
Зважаючи на те, що строк на касаційне оскарження пропущено з поважних причин, він підлягає поновленню.
 
Разом з тим, подана касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду, оскільки пунктом 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України встановлено, що до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
 
У касаційній скарзі заявник, посилаючись на висновок, викладений                   в постанові Верховного Суду від 18 січня 2018 року в справі                                № 565/256/15-ц, зазначає про відсутність необхідності сплачувати судовий збір за подання касаційної скарги на постанову суду апеляційної інстанції, оскільки законом не передбачено сплату судового збору за подання скарг на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця.
У розділі VII ЦПК України та в Законі України «Про судовий збір» не передбачено необхідності сплати судового збору за подання скарги на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби позивачем, який є стягувачем. Таке розуміння існуючого механізму правового регулювання ґрунтується на тому, що виконання судового рішення є завершальною стадією судового розгляду, а позивачем уже сплачено судовий збір при зверненні до суду з позовом, або він мав пільги зі сплати такого збору.
Одночасно частиною другою статті 3 Закону України «Про судовий збір» не передбачено звільнення від сплати судового збору за звернення з апеляційною чи касаційною скаргою на ухвалу суду, постановлену за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця, такий об`єкт справляння судового збору у зазначеній нормі відсутній.
 
Крім того, статтею 5 Закону України «Про судовий збір», яка передбачає пільги зі справляння судового збору для певних осіб за визначеними категоріями справ чи процесуальних дій, не передбачені пільги щодо сплати судового збору за подання апеляційної чи касаційної скарги на ухвалу суду, постановлену за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця.
 
З урахуванням визначення стадії виконання судового рішення як завершальної стадії судового провадження суд за результатами розгляду скарги постановляє ухвалу. Відповідно до підпункту 9 пункту                1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду, заяви про приєднання до апеляційної чи касаційної скарги на ухвалу суду юридичною особою або фізичною особою-підприємцем судовий збір становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а в разі подання таких скарг фізичною особою судовий збір становить                        0, 2 розміру розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
 
Отже, за подання до суду апеляційної та касаційної скарги на ухвалу суду, заяви про приєднання до такої скарги особою, яка не належить до категорії осіб, які звільнені від сплати судового збору або стосовно яких законодавцем встановлені пільги щодо сплати судового збору, судовий збір сплачується у розмірі, передбаченому підпунктом 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір».
 
Аналогічні висновки викладені в постановах Великої Палати Верховного Суду від 29 травня  2018 року в справі № 915/955/15, Верховного Суду в складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2018 року в справі № 752/7347/16-ц, Верховного Суду від 13 травня                2019 року в справі № 753/12383/16.  
 
Підпунктом 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що ставка судового збору за подачу фізичною особою касаційної скарги на ухвалу суду складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
 
Таким чином, заявнику необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у справах цієї категорії у розмірі 420 грн 40 коп. або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
 
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до             УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38004897, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), номер рахунку (стандарт IBAN) UA288999980313151207000026007, код класифікації доходів бюджету 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
 
Порядок сплати судового збору визначений статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.
 
Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
 
Ураховуючи наведене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявникові строк для усунення її недоліків.
 
02 квітня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року                              № 540-IX (далі - Закон № 540-IX).
 
Відповідно до підпункту 3 пункту 12 розділу XII «Прикінцевих положень» вказаного Закону № 540-IX під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.
 
Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,
 
УХВАЛИВ :
 
Клопотання ОСОБА_1 , подане представником - адвокатом Дубчак Лесею Сергіївною, про поновлення строку на касаційне оскарження задовольнити.
 
Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження ухвали Бориспільського міськрайонного суду Київської області від                     23 жовтня 2019 року та постанови Київського апеляційного суду від                 25 лютого 2020 року.
 
Касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником - адвокатом Дубчак Лесею Сергіївною, на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 23 жовтня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 25 лютого 2020 року залишити без руху.
Надати строк для виконання вимог ухвали протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали, але не пізніше десяти днів з дня закінчення карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).
 
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга буде повернута заявникові.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                      В. С. Жданова