ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/6725/19                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: Лапій С.М.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  29 травня 2020 року                                                                              м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
Головуючого судді:                                                                                 Кузьмишиної О.М.,
суддів:                                                                                     Мєзєнцева Є.І., Файдюка В.В.

за участю секретаря судового засідання  Білоус А.С.

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби на рішення Київського окружного адміністративного суду від 12 лютого 2020 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрхарчпромкомплекс» до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень,

В С Т А Н О В И В:
До Київського окружного адміністративного суду звернулось ТОВ "Укрхарчопромкомплекс" з позовом, в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UА125250/2019/610128/1 від 30.07.2019;
- визнати протиправним та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці ДФС № UА125250/2019/00236 від 30.07.2019;
- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UА125250/2019/610127/1 від 30.07.2019;
- визнати протиправним та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці ДФС № UА125250/2019/00237 від 30.07.2019;
- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UА125250/2019/610130/1 від 01.08.2019;
- визнати протиправним та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці ДФС № UА125250/2019/00240 від 01.08.2019;
- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UА125250/2019/610140/1 від 20.08.2019;
- визнати протиправним та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці ДФС № UА125250/2019/00255 від 20.08.2019;
- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UА125250/2019/610139/1 від 20.08.2019;
- визнати протиправним та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці ДФС № UА125250/2019/00253 від 20.08.2019;
- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UА125250/2019/610141/1 від 20.08.2019;
- визнати протиправним та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці ДФС № UА125250/2019/00254 від 20.08.2019;
- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UА125250/2019/610143/1 від 21.08.2019;
- визнати протиправним та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці ДФС № UА125250/2019/00257 від 21.08.2019;
- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UА125250/2019/610142/1 від 21.08.2019;
- визнати протиправним та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці ДФС № UА125250/2019/00256 від 21.08.2019;
- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UА125250/2019/610144/1 від 21.08.2019;
- визнати протиправним та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці ДФС № UА125250/2019/00258 від 21.08.2019;
- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UА125250/2019/610148/1 від 28.08.2019;
- визнати протиправним та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці ДФС № UАІ25250/2019/00268 від 28.08.2019.
На обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що при митному оформленні товарів, які ввозились на митну територію України, ним було визначено їх митну вартість за основним методом - ціною договору (контракту). Цей показник заявлено у митних деклараціях. На підтвердження заявленої митної вартості товару позивачем було надано митному органу документи, що відповідають переліку, визначеному у частині 2 статті 53 Митного кодексу України. Вказані документи чітко ідентифікують оцінюваний товар та містять достовірні дані про числові показники складових митної вартості.
Однак, на думку позивача, митний орган безпідставно не погодився із заявленою митною вартістю товару та незаконно прийняв рішення про наявність підстав для коригування митної вартості із застосуванням резервного методу.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 12.02.2020 р. позов задоволено. Визнано протиправними та скасовано рішення Київської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UА125250/2019/610128/1 від 30.07.2019, № UА125250/2019/00236 від 30.07.2019, № UА125250/2019/610127/1 від 30.07.2019, № UА125250/2019/00237 від 30.07.2019, № UА125250/2019/610130/1 від 01.08.2019, № UА125250/2019/00240 від 01.08.2019, № UА125250/2019/610140/1 від 20.08.2019, № UА125250/2019/00255 від 20.08.2019, № UА125250/2019/610139/1 від 20.08.2019, № UА125250/2019/00253 від 20.08.2019, № UА125250/2019/610141/1 від 20.08.2019, № UА125250/2019/00254 від 20.08.2019, № UА125250/2019/610143/1 від 21.08.2019, № UА125250/2019/00257 від 21.08.2019, № UА125250/2019/610142/1 від 21.08.2019, № UА125250/2019/00256 від 21.08.2019, № UА125250/2019/610144/1 від 21.08.2019, № UА125250/2019/00258 від 21.08.2019, № UА125250/2019/610148/1 від 28.08.2019, № UА125250/2019/00268 від 28.08.2019.
Не погоджуючись із прийнятим рішенням, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким в задоволенні позову відмовити.
Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції при прийнятті рішення порушено норми матеріального та процесуального права, оскікльи не враховано, що декларантом до митного оформлення не надано всіх необхідних документів, які підтверджують митну вартість товарів, а надані документи не містять достовірних і об`єктивних відомостей числових значень складових митної вартості, зокрема, відсутні відомості щодо витрат, понесених на транспортування, страхування та пакування. 
Таким чином, подані декларантом обов`язкові і додаткові документи свідчать про подання неповної та недостовірної інформації про митну вартість товару, не підтверджено складові митної вартості. У зв`язку з цим митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості товару. Враховуючи наведене, а також відсутність інформації, необхідної для застосування попередніх методів, застосування шостого (резервного) методу в даному випадку повністю відповідає вимогам чинного законодавства.
Позивачем відзиву на апеляційну скаргу подано не було. Клопотання про продовження строку на подання відзиву на апеляційну скаргу, з урахуванням дати призначеного судового засідання, до суду не надходило.
В судове засідання сторони не з`явилися, про час, дату та місце судового розгляду справи були повідомлені належним чином, докази чого містяться в матеріалах справи. Клопотань про відкладення розгляду справи або заяв про розгляд справи за участі сторін до суду не надходило. 
Справу розглянуто в порядку письмового провадження відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України).
У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги та, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції слід залишти без змін, з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що ТОВ «Укрхарчопромкомплекс» зареєстроване за адресою: 08623, Київська область, Васильківський район, смт. Калинівка, вул. Залізнична 49Б, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
Позивачем 24.10.2017 р. укладено Контракт № Р24/10-17 з компанією-нерезидентом POLAR SEAFOOD A/S (надалі - Замовник).
За умовами Контракту Замовник надає товар у вигляді сировини, а Виконавець здійснює виготовлення готової продукції (переробку сировини), яку в подальшому експортує Замовнику. При цьому, п. 1.5. Контракту встановлено, що право власності на відходи, які утворилися в результаті виробництва, передається Виконавцю на безоплатній основі, валюта митного очищення відходів від виробництва - Долар США.
Позивачем 30.07.2019 до Київської митниці ДФС подано електронну митну декларацію (далі - ЕМД) №.2019.808382 на товари "відходи риби Тріска свіжоморожена (Frozen Cod/Gadus Morhua): кістки, хребти, шкіра, плавники (bones, backbones, skin, fins) не для споживання людиною, що утворилися в результаті виготовлення порцій філе та іншої рибної продукції з давальницької сировини. Виробник: ТОВ «Укрхарчопромкомплекс», Україна. Торговельна марка відсутня» за заявленою митною вартістю 227,04 Долари США.
Митна вартість товару визначена позивачем із застосуванням основного методу - за ціною договору (контракту).
На підтвердження митної вартості товару позивач надав до митної декларації № UA125250.2019.808382 від 30.07.2019: проформу-інвойс № 19/2019 від 23.07.2019; автотранспортну накладна № 494593 від 07.03.2019; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД № КТ-UA125000-0084-2018 від 24.09.2018; попередню митну декларацію (крім позначеної кодом 1800) № UA125000.2019.911620 від 07.03.2019; некласифікований зовнішньоекономічний договір (контракт) № Р24/10-17 від 24.10.2017; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Додаток 2 від 19.02.2018; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ. № 3873245 від 11.03.2019; інші некласифіковані документи розрахунок від 26.07.2019; інші некласифіковані документи тех. карта б/н від 26.07.2019.
Відповідачем 30.07.2019 р. направлено на адресу декларанта повідомлення про необхідність надання додаткових документів.
На вказаний запит позивач направив пояснення, що товар, який було подано для митного оформлення згідно спірної митної декларації, є залишками (відходами), що утворились в результаті здійснення операцій з переробки іноземних товарів, які було ввезено в Україну в митному режимі переробки на митній території. Відходи переробки передаються позивачу на безоплатній основі та вартість визначається тільки для цілей митного оформлення згідно до умов  Митного кодексу України. Також додатково було надано копії митних декларацій країни відправлення для товару, в результаті переробки якого утворилися спірні відходи.
Розглянувши подані позивачем документи, Київською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 30.07.2019 №UA125250/2019/610128/1, згідно з яким відповідач, застосувавши резервний метод визначення митної вартості, заявлену позивачем митну вартість товару у митній декларації від UA125250.2019.808382 від 30.07.2019 скоригував до рівня 1659,22 дол. США.
Обґрунтовуючи підстави не прийняття заявленої позивачем митної вартості товару, митний орган у графі 33 оскаржуваних рішень зазначив: за результатами опрацювання документів, поданих разом з митною декларацією від 30.07.2019 р. № UA125250.2019.808382, встановлено, що надані документи містять розбіжності та не містять всіх достовірних та об`єктивних відомостей, які б підтверджували числові значення складових митної вартості, зокрема, розділом 4 Контракту № Р24/10-17 від 24.10.2017 передбачено, що поставка здійснюється згідно ІНКОТЕРМС 2000/2010 однак за МД відповідно до рахунку-проформи товар поставляється на безоплатній основі, не визначені умови поставки, в залежності від яких формується ціна товару, що унеможливлює перевірку включення всіх витрат (складових митної вартості). 
Витрати, понесені на транспортування та страхування, є невід`ємною складовою митної вартості товарів. Крім того, відсутні відомості щодо вартості упаковки або вартості пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням, що згідно з ч. 10 ст. 58 Митного Кодексу України є також складовою митної вартості товарів. З наданої технологічної карти б/н неможливо перевірити складові митної вартості відходів риби. Тому, відповідно до ч. 2 ст. 58 Митного кодексу України з поданих документів неможливо підтвердити заявлений метод визначення митної вартості товарів. З метою підтвердження числових складових митної вартості від декларанта було витребувано відповідно до вимог ч. 2 та 3 ст. 53, ст. 57 Митного кодексу України додаткові документи згідно з переліком, викладеним в електронному повідомленні. Однак у строк, встановлений ч. 3 ст. 53, п.2. ч.2. ст. 255 Митного кодексу України, декларантом надано додаткові документи не у повному обсязі. При цьому надані додатково документи не усувають виявлені розбіжності та не підтверджують об`єктивно та достовірно заявлену митну вартість. Отже, подані декларантом документи не містили належних, об`єктивних    та достовірних відомостей про числові складові заявленої митної вартості, тому підтвердити заявлену митну вартість неможливо відповідно до ч. 2 ст. 58 Митного кодексу України. У зв`язку із вищевикладеним посадовою особою митниці проведено з декларантом процедуру консультації відповідно до ч. 4 ст. 57 Митного кодексу України. Жодних вимог у порядку        ч. 6 ст. 55 Митного кодексу України    від декларанта не надходило. За результатами проведених консультацій встановлено, що другорядні методи визначення митної вартості 2а та 2б за ціною договору щодо ідентичних/подібних (аналогічних) товарів відповідно до ст.ст. 59, 60 Митного кодексу України неможливо застосувати через відсутність у митниці інформації про митне оформлення ідентичних чи подібних товарів саме за ціною договору. При цьому, декларантом під час проведення з ним консультацій такої інформації також не надано, що виключає можливість застосування вказаних методів. Методи визначення митної вартості 2в та 2г на основі віднімання та додавання вартостей  не можуть бути застосовані у зв`язку з відсутністю у митниці відомостей про всі складові вартості виробництва товару та його доставки на митну територію України, що є необхідною умовою для використання таких методів. При цьому за умовами ст.ст. 62, 63 Митного кодексу України така інформація надається декларантом або уповноваженою ним особою. До митного оформлення такої інформації надано не було. У митниці така інформація також відсутня. Під час проведення з декларантом консультацій, такої інформації не надано, а тому методи на основі віднімання чи додавання вартостей в даному випадку не можуть бути застосовані. Натомість, у митного органу наявна інформація, що відповідає ч. 2 ст. 64 Митного кодексу України    та є підставою для застосування методу 2ґ резервного. Декларантом під час проведення з ним консультацій додаткової інформації для застосування резервного методу також не надано. Джерело інформації, яким користувався митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товару та рівень митної вартості товару згідно джерела інформації товар № 1-03654 USD/кг, рішення про визначення митної вартості  № UA125250/2018/610006/2 від 19.04.2018, № UA125250/2018/610033/1 від 10.10.2018,  № UA125250/2019/610039/1 від 27.03.2019, № UA125250/2019/610040/1 від 27.03.2019,  UA125250/2019/610065/1 від 06.05.2019.
Рішенням про коригування митної вартості товарів № UA125250/2019/610128/1 від 30.07.2019 відповідач визначив митну вартість товару за шостим (резервним) методом.
На підставі прийнятого рішення про коригування митної вартості товару Київська митниця ДФС видала позивачу картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 30.07.2019р. № UA125250/2019/00236.
Позивачем 30.07.2019 р. до Київської митниці ДФС подано електронну митну декларацію (далі - ЕМД) №.2019.808380 на товари "відходи риби Тріска свіжоморожена (Frozen Cod/Gadus Morhua): кістки, хребти, шкіра, плавники (bones, backbones, skin, fins) не для споживання людиною, що утворилися в результаті виготовлення порцій філе та іншої рибної продукції з давальницької сировини. Виробник: ТОВ "Укрхарчопромкомплекс", Україна. Торговельна марка відсутня" за заявленою митною вартістю 310,09 Долари США.
Митна вартість товару визначена позивачем із застосуванням основного методу - за ціною договору (контракту).
На підтвердження митної вартості товару позивач надав до митної декларації № UA125250.2019.808380 від 30.07.2019: проформу-інвойс № 18/2019 від 23.07.2019; автотранспортну накладну № 494577 від 27.02.2019; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД № КТ-UA125000-0084-2018 від 24.09.2018; попередню митну декларацію (крім позначеної кодом 1800) № UA125000.2019.910138 від 28.02.2019; некласифікований зовнішньоекономічний договір (контракт) № Р24/10-17 від 24.10.2017; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Додаток 2 від 19.02.2018; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ. № 3844584 від 02.03.2019; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ. № 3850631 від 04.03.2019; інші некласифіковані документи розрахунок від 26.07.2019; інші некласифіковані документи тех. карта б/н від 26.07.2019.
Відповідачем 30.07.2019 р. направлено на адресу декларанта повідомлення про необхідність надання додаткових документів.
На вказаний запит позивач направив пояснення, що товар, який було подано для митного оформлення згідно спірної митної декларації, є залишками (відходами), що утворились в результаті здійснення операцій з переробки іноземних товарів, які було ввезено в Україну в митному режимі переробки на митній території. Відходи переробки передаються позивачу на безоплатній основі та вартість визначається тільки для цілей митного оформлення згідно до умов    Митного кодексу України. Також додатково було надано копії митних декларацій країни відправлення для товару, в результаті переробки якого утворилися спірні відходи.
Розглянувши подані позивачем документи, Київською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 30.07.2019 № UA125250/2019/610127/1, згідно з яким відповідач, застосувавши резервний метод визначення митної вартості, заявлену позивачем митну вартість товару у митній декларації № UA125250.2019.808380 від 30.07.2019 скоригував до рівня 2266,15 дол. США. Обгрунтування підстав для неприйняття заявленої позивачем митної вартості аналогічні попереднім доводам.
Рішенням про коригування митної вартості товарів № UA125250/2019/610127/1 від 30.07.2019 р. відповідач визначив митну вартість товару за шостим (резервним) методом та виніс картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 30.07.2019 № UA125250/2019/00237.
Позивачем 01.08.2019 до Київської митниці ДФС подано електронну митну декларацію №.2019.808442 на товари "відходи риби Тріска свіжоморожена (Frozen Сod/Gadus Morhua): кістки, хребти, шкіра, плавники (bones, backbones, skin, fins) не для споживання людиною, що утворилися в результаті виготовлення порцій філе та іншої рибної продукції з давальницької сировини. Виробник: ТОВ "Укрхарчопромкомплекс", Україна. Торговельна марка відсутня" за заявленою митною вартістю 190.96 долари США.
Митна вартість товару визначена позивачем із застосуванням основного методу - за ціною договору (контракту).
На підтвердження митної вартості товару позивач надав відповідачу пакет документів, передбачений ст. 53 Митного кодексу України.
Так, до митної декларації № UA125250.2019.808442 від 01.08.2019 додано: проформу-інвойс № 25/2019 від 23.07.2019; автотранспортну накладну № 566549 від 29.03.2019; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД № КТ-UA125000-0084-2018 від 24.09.2018; попередню митну декларацію (крім позначеної кодом 1800)  № UA125000.2019.916158 від 29.03.2019; некласифікований зовнішньоекономічний договір (контракт) № Р24/10-17 від 24.10.2017; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Додаток 2 від 19.02.2018; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ. № 3951248 від 31.03.2019; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ. № 3953540 від 01.04.2019; інші некласифіковані документи розрахунок від 26.07.2019; інші некласифіковані документи тех. карта б/н від 26.07.2019.
Відповідачем 01.08.2019 р. направлено на адресу декларанта повідомлення про необхідність надання додаткових документів.
На вказаний запит позивач направив пояснення, що товар, який було подано для митного оформлення згідно спірної митної декларації, є залишками (відходами), що утворились в результаті здійснення операцій з переробки іноземних товарів, які було ввезено в Україну в митному режимі переробки на митній території. Відходи переробки передаються Позивачу на безоплатній основі та вартість визначається тільки для цілей митного оформлення згідно до умов    Митного кодексу України. Також додатково було надано копії митних декларацій країни відправлення для товару, в результаті переробки якого утворилися спірні відходи.
Розглянувши подані позивачем документи, Київською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 01.08.2019 р. № UA125250/2019/610130/1, згідно з яким відповідач, застосувавши резервний метод визначення митної вартості, заявлену позивачем митну вартість товару у митній декларації від 01.08.2019 № UA125250.2019.808442 скоригував до рівня 1395,50 дол. США.
Обґрунтовуючи підстави не прийняття заявленої позивачем митної вартості товару є аналогічним вищенаведеним.
Рішенням про коригування митної вартості товарів № UA125250/2019/610130/1 від 01.08.2019 відповідач визначив митну вартість товару за шостим (резервним) методом та виніс картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 01.08.2019 № UA125250/2019/00240.
Позивачем 20.08.2019 до Київської митниці ДФС подано електронну митну декларацію №.2019.809200 на товари "відходи риби Тріска свіжоморожена (Frozen Сod/Gadus Morhua): кістки, хребти, шкіра, плавники (bones, backbones, skin, fins) не для споживання людиною, що утворилися в результаті виготовлення порцій філе та іншої рибної продукції з давальницької сировини. Виробник: ТОВ "Укрхарчопромкомплекс", Україна. Торговельна марка відсутня" за заявленою митною вартістю 338,03 долари США.
Митна вартість товару визначена позивачем із застосуванням основного методу - за ціною договору (контракту).
На підтвердження митної вартості товару позивач надав відповідачу пакет документів, передбачений ст. 53 Митного кодексу України.
Так, до митної декларації № UA125250.2019.809200 від 20.08.2019 додано: проформу-інвойс № 23/2019 від 23.07.2019; автотранспортну накладну № 566539 від 18.03.2019; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД № КТ-UA125000-0084-2018 від 24.09.2018; попередню митну декларацію (крім позначеної кодом 1800)  № UA125000.2019.913794 від 19.03.2019; некласифікований зовнішньоекономічний договір (контракт) № Р24/10-17 від 24.10.2017; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Додаток 2 від 19.02.2018; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ. № 3910254 від 21.03.2019; інші некласифіковані документи розрахунок від 26.07.2019; інші некласифіковані документи тех. карта б/н від 26.07.2019 р.
Відповідачем 20.08.2019 р. направлено на адресу декларанта повідомлення про необхідність надання додаткових документів.
На вказаний запит позивач направив пояснення, що товар, який було подано для митного оформлення згідно спірної митної декларації, є залишками (відходами), що утворились в результаті здійснення операцій з переробки іноземних товарів, які було ввезено в Україну в митному режимі переробки на митній території. Відходи переробки передаються Позивачу на безоплатній основі та вартість визначається тільки для цілей митного оформлення згідно до умов    Митного кодексу України. Також додатково було надано копії митних декларацій країни відправлення для товару, в результаті переробки якого утворилися спірні відходи.
Розглянувши подані позивачем документи, Київською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 20.08.2019 р.№ UA125250/2019/610140/1, згідно з яким відповідач, застосувавши резервний метод визначення митної вартості, заявлену позивачем митну вартість товару у митній декларації від 20.08.2019 № UA125250.2019.809200 скоригував до рівня 2470,29 дол. США.
Обґрунтовуння підстав для не прийняття заявленої позивачем митної вартості товару є аналогічним вищенаведеним.
Рішенням про коригування митної вартості товарів № UA125250/2019/610140/1 від 20.08.2019 р. відповідач визначив митну вартість товару за шостим (резервним) методом та видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 20.08.2019 р. № UA125250/2019/00255.
Позивачем 20.08.2019 р. до Київської митниці ДФС подано електронну митну декларацію №.2019.809197 на товари "відходи риби Тріска свіжоморожена (Frozen Сod/Gadus Morhua): кістки, хребти, шкіра, плавники (bones, backbones, skin, fins) не для споживання людиною, що утворилися в результаті виготовлення порцій філе та іншої рибної продукції з давальницької сировини. Виробник: ТОВ "Укрхарчопромкомплекс", Україна. Торговельна марка відсутня" за заявленою митною вартістю 321,70 долари США.
Митна вартість товару визначена позивачем із застосуванням основного методу - за ціною договору (контракту).
На підтвердження митної вартості товару позивач надав відповідачу пакет документів, передбачений    ст. 53 Митного кодексу України.
Так, до митної декларації № UA125250.2019.809197 від 20.08.2019 додано: проформу-інвойс № 22/2019 від 23.07.2019; автотранспортну накладну № 566538 від 15.03.2019; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД № КТ-UA125000-0084-2018 від 24.09.2018; попередня митна декларація (крім позначеної кодом 1800) № UA125000.2019.913304 від 15.03.2019; некласифікований зовнішньоекономічний договір (контракт) № Р24/10-17 від 24.10.2017; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Додаток 2 від 19.02.2018; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ. № 3895791 від 17.03.2019; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ. № 3898609 від 18.03.2019; інші некласифіковані документи розрахунок від 26.07.2019; інші некласифіковані документи тех. карта б/н від 26.07.2019.
Відповідачем 20.08.2019 р. направлено на адресу декларанта повідомлення про необхідність надання додаткових документів.
На вказаний запит позивач направив пояснення, що товар, який було подано для митного оформлення згідно спірної митної декларації, є залишками (відходами), що утворились в результаті здійснення операцій з переробки іноземних товарів, які було ввезено в Україну в митному режимі переробки на митній території. Відходи переробки передаються Позивачу на безоплатній основі та вартість визначається тільки для цілей митного оформлення згідно до умов    Митного кодексу України. Також додатково було надано копії митних декларацій країни відправлення для товару, в результаті переробки якого утворилися спірні відходи.
Розглянувши подані позивачем документи, Київською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 20.08.2019  р.№ UA125250/2019/610139/1, згідно з яким відповідач, застосувавши резервний метод визначення митної вартості, заявлену позивачем митну вартість товару у митній декларації від 20.08.2019 № UA125250.2019.809197 скоригував до рівня 2350,98 дол. США.
Обґрунтовуння підстав для неприйняття заявленої позивачем митної вартості товару є аналогічним вищенаведеним.
Рішенням про коригування митної вартості товарів № UA125250/2019/610139/1 від 20.08.2019 р.  відповідач визначив митну вартість товару за шостим (резервним) методом та виніс картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 20.08.2019 р. № UA125250/2019/00253.
Позивачем 20.08.2019 до Київської митниці ДФС подано електронну митну декларацію (далі - ЕМД) №.2019.809195 на товари "відходи риби Тріска свіжоморожена (Frozen Cod/Gadus Morhua): кістки, хребти, шкіра, плавники (bones, backbones, skin, fins) не для споживання людиною, що утворилися в результаті виготовлення порцій філе та іншої рибної продукції з давальницької сировини. Виробник: ТОВ "Укрхарчопромкомплекс", Україна. Торговельна марка відсутня" за заявленою митною вартістю 296,86 Долари США.
Митна вартість товару визначена позивачем із застосуванням основного методу - за ціною договору (контракту).
На підтвердження митної вартості товару позивач надав до митної декларації № UA125250.2019.809195 від 20.08.2019: проформу-інвойс № 21/2019 від 23.07.2019; автотранспортну накладну № 494598 від 08.03.2019; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД № КТ-UA125000-0084-2018 від 24.09.2018; попередня митна декларація (крім позначеної кодом 1800) № UA125000.2019.912729 від 14.03.2019; некласифікований зовнішньоекономічний договір (контракт) № Р24/10-17 від 24.10.2017; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Додаток 2 від 19.02.2018; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ. № 3885213 від 14.03.2019; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ. № 3888134 від 15.03.2019; інші некласифіковані документи розрахунок від 26.07.2019; інші некласифіковані документи тех. карта б/н від 26.07.2019.
Відповідачем 20.08.2019 р. направлено на адресу декларанта повідомлення про необхідність надання додаткових документів.
На вказаний запит позивач направив пояснення, що товар, який було подано для митного оформлення згідно спірної митної декларації, є залишками (відходами), що утворились в результаті здійснення операцій з переробки іноземних товарів, які було ввезено в Україну в митному режимі переробки на митній території. Відходи переробки передаються позивачу на безоплатній основі та вартість визначається тільки для цілей митного оформлення згідно до умов    Митного кодексу України. Також додатково було надано копії митних декларацій країни відправлення для товару, в результаті переробки якого утворилися спірні відходи.
Розглянувши подані позивачем документи, Київською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 20.08.2019 р. № UA125250/2019/610141/1, згідно з яким відповідач, застосувавши резервний метод визначення митної вартості, заявлену позивачем митну вартість товару у митній декларації № UA125250.2019.809195 від 20.08.2019 скоригував до рівня 2169,44 дол. США, з підстав наведених у попередніх рішеннях.
Рішенням про коригування митної вартості товарів № UA125250/2019/610141/1 від 20.08.2019 р. відповідач визначив митну вартість товару за шостим (резервним) методом та виніс картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 20.08.2019 р. № UA125250/2019/00254.
Позивачем 21.08.2019 р. до Київської митниці ДФС подано електронну митну декларацію (далі - ЕМД) №.2019.809252 на товари "відходи риби Тріска свіжоморожена (Frozen Cod/Gadus Morhua): кістки, хребти, шкіра, плавники (bones, backbones, skin, fins) не для споживання людиною, що утворилися в результаті виготовлення порцій філе та іншої рибної продукції з давальницької сировини. Виробник: ТОВ "Укрхарчопромкомплекс", Україна. Торговельна марка відсутня" за заявленою митною вартістю 187,54 Долари США.
Митна вартість товару визначена позивачем із застосуванням основного методу - за ціною договору (контракту).
На підтвердження митної вартості товару позивач надав до митної декларації № UA125250.2019.809252 від 21.08.2019: проформу-інвойс № 26/2019 від 23.07.2019; автотранспортну накладну № 566546 від 02.04.2019; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД № КТ-UA125000-0084-2018 від 24.09.2018; попередню митну декларацію (крім позначеної кодом 1800) № UA125000.2019.916899 від 03.04.2019; некласифікований зовнішньоекономічний договір (контракт) № Р24/10-17 від 24.10.2017; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Додаток 2 від 19.02.2018; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ. № 3965579 від 04.04.2019; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ. № 3968623 від 05.04.2019; інші некласифіковані документи розрахунок від 26.07.2019; інші некласифіковані документи тех. карта б/н від 26.07.2019.
Відповідачем 21.08.2019 р. направлено на адресу декларанта повідомлення про необхідність надання додаткових документів.
На вказаний запит позивач направив пояснення, що товар, який було подано для митного оформлення згідно спірної митної декларації, є залишками (відходами), що утворились в результаті здійснення операцій з переробки іноземних товарів, які було ввезено в Україну в митному режимі переробки на митній території. Відходи переробки передаються позивачу на безоплатній основі та вартість визначається тільки для цілей митного оформлення згідно до умов Митного кодексу України. Також додатково було надано копії митних декларацій країни відправлення для товару, в результаті переробки якого утворилися спірні відходи.
Розглянувши подані позивачем документи, Київською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 21.08.2019 р. № UA125250/2019/610143/1, згідно з яким відповідач, застосувавши резервний метод визначення митної вартості, заявлену позивачем митну вартість товару у митній декларації від UA125250.2019.809252 від 21.08.2019 скоригував до рівня 1370,54 дол. США. Обгрунтування підстав для неприйняття митної вартості є аналогічною вищевикладеним.
Рішенням про коригування митної вартості товарів № UA125250/2019/610143/1 від 21.08.2019 р. відповідач визначив митну вартість товару за шостим (резервним) методом та виніс картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 21.08.2019 р.  № UA125250/2019/00257.
Позивачем 21.08.2019 до Київської митниці ДФС подано електронну митну декларацію (далі - ЕМД) №.2019.809251 на товари "відходи риби Тріска свіжоморожена (Frozen Cod/Gadus Morhua): кістки, хребти, шкіра, плавники (bones, backbones, skin, fins) не для споживання людиною, що утворилися в результаті виготовлення порцій філе та іншої рибної продукції з давальницької сировини. Виробник: ТОВ "Укрхарчопромкомплекс", Україна. Торговельна марка відсутня" за заявленою митною вартістю 267,50 Долари США.
Митна вартість товару визначена позивачем із застосуванням основного методу - за ціною договору (контракту).
На підтвердження митної вартості товару позивач надав до митної декларації № UA125250.2019.809251 від 21.08.2019: проформу-інвойс № 24/2019 від 23.07.2019; автотранспортну накладну № 566552 від 22.03.2019; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД № КТ-UA125000-0084-2018 від 24.09.2018; попередню митну декларацію (крім позначеної кодом 1800) № UA125000.2019.914772 від 22.03.2019; некласифікований зовнішньоекономічний договір (контракт) № Р24/10-17 від 24.10.2017; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Додаток 2 від 19.02.2018; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ. № 3923571 від 24.03.2019; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ. № 3926120 від 25.03.2019; інші некласифіковані документи розрахунок від 26.07.2019; інші некласифіковані документи тех. карта б/н від 26.07.2019.
Відповідачем 21.08.2019 р. направлено на адресу декларанта повідомлення про необхідність надання додаткових документів.
На вказаний запит позивач направив пояснення, що товар, який було подано для митного оформлення згідно спірної митної декларації, є залишками (відходами), що утворились в результаті здійснення операцій з переробки іноземних товарів, які було ввезено в Україну в митному режимі переробки на митній території. Відходи переробки передаються позивачу на безоплатній основі та вартість визначається тільки для цілей митного оформлення згідно до умов    Митного кодексу України. Також додатково було надано копії митних декларацій країни відправлення для товару, в результаті переробки якого утворилися спірні відходи.
Розглянувши подані позивачем документи, Київською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 21.08.2019 р. № UA125250/2019/610142/1, згідно з яким відповідач, застосувавши резервний метод визначення митної вартості, заявлену позивачем митну вартість товару у митній декларації від UA125250.2019.809251 від 21.08.2019 скоригував до рівня 1954,92 дол. США з підстав, зазначених вище.
Рішенням про коригування митної вартості товарів № UA125250/2019/610142/1 від 21.08.2019 р. відповідач визначив митну вартість товару за шостим (резервним) методом та винесено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 21.08.2019 № UA125250/2019/00256.
Позивачем 21.08.2019 р. до Київської митниці ДФС подано електронну митну декларацію (далі - ЕМД) №.2019.809253 на товари "відходи риби Тріска свіжоморожена (Frozen Cod/Gadus Morhua): кістки, хребти, шкіра, плавники (bones, backbones, skin, fins) не для споживання людиною, що утворилися в результаті виготовлення порцій філе та іншої рибної продукції з давальницької сировини. Виробник: ТОВ "Укрхарчопромкомплекс", Україна. Торговельна марка відсутня" за заявленою митною вартістю 249,36 Долари США.
Митна вартість товару визначена позивачем із застосуванням основного методу - за ціною договору (контракту).
На підтвердження митної вартості товару позивач надав до митної декларації № UA125250.2019.809253 від 21.08.2019: проформу-інвойс № 27/2019 від 23.07.2019; автотранспортну накладну № 586003 від 04.04.2019; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД № КТ-UA125000-0084-2018 від 24.09.2018; попередня митна декларація (крім позначеної кодом 1800) № UA125000.2019.917190 від 04.04.2019; некласифікований зовнішньоекономічний договір (контракт) № Р24/10-17 від 24.10.2017; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Додаток 2 від 19.02.2018; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ. № 3973943 від 06.04.2019;  інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ. № 3979143 від 08.04.2019; інші некласифіковані документи розрахунок від 26.07.2019; інші некласифіковані документи тех. карта б/н від 26.07.2019.
Відповідачем 21.08.2019 р. направлено на адресу декларанта повідомлення про необхідність надання додаткових документів.
На вказаний запит позивач направив пояснення, що товар, який було подано для митного оформлення згідно спірної митної декларації, є залишками (відходами), що утворились в результаті здійснення операцій з переробки іноземних товарів, які було ввезено в Україну в митному режимі переробки на митній території. Відходи переробки передаються позивачу на безоплатній основі та вартість визначається тільки для цілей митного оформлення згідно до умов    Митного кодексу України. Також додатково було надано копії митних декларацій країни відправлення для товару, в результаті переробки якого утворилися спірні відходи.
Розглянувши подані позивачем документи, Київською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 21.08.2019 р.№ UA125250/2019/610144/1, згідно з яким відповідач, застосувавши резервний метод визначення митної вартості, заявлену позивачем митну вартість товару у митній декларації від UA125250.2019.809253 від 21.08.2019 скоригував до рівня 1822,35 дол. США, з підстав зазначених вище.
Рішенням про коригування митної вартості товарів № UA125250/2019/610144/1 від 21.08.2019 р. відповідач визначив митну вартість товару за шостим (резервним) методом та виніс  картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 21.08.2019 р. № UA125250/2019/00258.
Позивачем 28.08.2019 до Київської митниці ДФС подано електронну митну декларацію (далі - ЕМД) №.2019.809529 на товари "відходи риби Тріска свіжоморожена (Frozen Cod/Gadus Morhua): кістки, хребти, шкіра, плавники (bones, backbones, skin, fins) не для споживання людиною, що утворилися в результаті виготовлення порцій філе та іншої рибної продукції з давальницької сировини. Виробник: ТОВ "Укрхарчопромкомплекс", Україна. Торговельна марка відсутня" за заявленою митною вартістю  242,74 Долари США.
Митна вартість товару визначена позивачем із застосуванням основного методу - за ціною договору (контракту).
На підтвердження митної вартості товару позивач надав до митної декларації  № UA125250.2019.809529 від 28.08.2019: проформу-інвойс № 28/2019 від 23.08.2019; автотранспортну накладну № 586007 від 09.04.2019;  рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД № КТ-UA125000-0084-2018 від 24.09.2018; попередня митна декларація (крім позначеної кодом 1800) № UA125000.2019.918275 від 10.04.2019; некласифікований зовнішньоекономічний договір (контракт) № Р24/10-17 від 24.10.2017; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Додаток 2 від 19.02.2018; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ. № 3991473 від 11.04.2019; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ. № 3994918 від 12.04.2019; інші некласифіковані документи розрахунок від 27.08.2019; інші некласифіковані документи тех. карта б/н від 27.08.2019.
Відповідачем 28.08.2019 р. направлено на адресу декларанта повідомлення про необхідність надання додаткових документів.
На вказаний запит позивач направив пояснення, що товар, який було подано для митного оформлення згідно спірної митної декларації, є залишками (відходами), що утворились в результаті здійснення операцій з переробки іноземних товарів, які було ввезено в Україну в митному режимі переробки на митній території. Відходи переробки передаються позивачу на безоплатній основі та вартість визначається тільки для цілей митного оформлення згідно до умов Митного кодексу України. Також додатково було надано копії митних декларацій країни відправлення для товару, в результаті переробки якого утворилися спірні відходи.
Розглянувши подані позивачем документи, Київською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 28.08.2019 р.№ UA125250/2019/610148/1, згідно з яким відповідач, застосувавши резервний метод визначення митної вартості, заявлену позивачем митну вартість товару у митній декларації від UA125250.2019.809529 від 28.08.2019 скоригував до рівня 1773,95 дол. США з підстав, зазначених вище.
Рішенням про коригування митної вартості товарів № UA125250/2019/610148/1 від 28.08.2019 р. відповідач визначив митну вартість товару за шостим (резервним) методом та виніс картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 28.08.2019 р. № UA125250/2019/00268.
Не погоджуючись із оскаржуваними рішеннями відповідача про коригування митної вартості товарів та картками відмови в прийнятті митних декларацій, митному оформленні чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.
Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив із того, що надані позивачем документи підтверджують заявлену позивачем митну вартість товару, будь-яких переконливих аргументів та доказів, які б викликали обґрунтовані сумніви у достовірності проведеного позивачем розрахунку митної вартості товару за ціною договору відповідачем не наведено, а судом не встановлено. 
Колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції, виходячи із наступного.
Згідно із ст. 248 Митного кодексу України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.
Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення, зокрема, код товару згідно з УКТ ЗЕД; фактурна вартість товарів; митна вартість товарів та метод її визначення; суми митних платежів; спосіб забезпечення сплати митних платежів (у разі застосування заходів гарантування їх сплати) (стаття 257 Митного кодексу України).
Статтями 49, 50 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
При цьому, ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця (ч. 5 ст. 58 Митного кодексу України).
Відповідно до ст. 57 Митного кодексу України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Згідно із ч. 2 ст. 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
Зокрема, ст. 58 Митного кодексу України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо, зокрема, щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої  статті 57 цього Кодексу.
Одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення (ст. 53 Митного кодексу України).
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Частиною 5 ст. 53 Митного кодексу України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
З аналізу ч. ч. 1, 2 ст. 53 Митного кодексу України слідує, що законом визначений вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.
Дана норма кореспондується з положеннями ч. 3 ст. 318 Митного кодексу України, якою встановлено, що митний контроль має передбачати виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.
Це також відповідає стандартним правилам, встановленим пунктами 3.16 та 6.2 Загального додатку до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур, до якої Україна приєдналась згідно із    Законом України від 15.02.2011 №3018-VI "Про внесення змін до Закону України "Про приєднання України до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур", якими запроваджено стандартні правила: на підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства; митний контроль обмежується мінімумом, необхідним для забезпечення дотримання митного законодавства.
Разом з цим, якщо документи, зазначені у ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини (частини третя статті 53 Митного кодексу України).
Крім цього, відповідно до ч. 6 ст. 54 Митного кодексу України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Аналіз положень наведних вище положень дає підстави для висновку, що митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись у достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 Митного кодексу України  та у випадках, встановлених цим Кодексом (якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни) письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.
Водночас, суд звертає увагу на те, що повідомляючи декларанта про необхідність надати додаткові документи митний орган має обґрунтовувати свої вимоги щодо їх надання, узгоджуючи таке надання документів з правовою суттю правовідносин, які склалися між позивачем та його контрагентом.
Тобто, встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих декларантом документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
При цьому, митний орган повинен витребувати ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України.
Такий висновок відповідає правовій позиції, висловленій Верховним Судом України у постановах від 31 березня 2015 року №21-53а15 та №21-127а15.
При цьому суд звертає увагу на те, що право витребовувати додаткові документи не означає безапеляційного неврахування наданих під час проведення консультацій документів та в процедурі підтвердження заявленої митної вартості товарів, що декларуються.
З наведених норм вбачається наявність у митного органу обов`язку зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості перевірки розрахунку митної вартості на підставі наданих декларантом документів, обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Крім того, для витребування доказів на спростування наявності впливу взаємозв`язку покупця та продавця на митну вартість задекларованого товару митниця зобов`язана обґрунтувати обставини, які свідчать про ймовірність існування такого взаємозв`язку.
Тобто, законом чітко встановлено умову, за наявності якої у митного органу виникає право на застосування таких повноважень, як витребування додаткових документів та відмова у митному оформленні за заявленою декларантом митною вартістю товарів. А саме, наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів. Сумніви є обґрунтованими, якщо документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують число визначення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Аналіз викладених статей свідчить про обов`язок митниці зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, орган митної служби повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 02.06.2015 у справі №21-498а15.
Дослідивши доводи митного органу, що слугували підставою для відмови у визнанні митної вартості, заявленої позивачем, суд першої інстанції дішов обґрунтованого висновку, що відповідач не довів, що позивачем було заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість імпортованих товарів, та що у документах, поданих позивачем до митного оформлення, були відсутні відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомості щодо ціни, що була фактично сплачена.
Разом з тим, висновок про відсутність у документах, приєднаних до ЕМД, всіх відомостей, які б підтверджували числові значення складових митної вартості, відповідач пов`язує з джерелом інформації, яким він користувався при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товару, а саме: рішення про визначення митної вартості № UA125250/2018/610006/2 від 19.04.2018,  № UA125250/2018/610033/1 від 10.10.2018, № UA125250/2019/610039/1 від 27.03.2019, № UA125250/2019/610040/1 від 27.03.2019, № UA125250/2019/610065/1 від 06.05.2019, № UА125250/2019/610129/1 від 30.07.2019.
У той же час, суд встановив, що рішення про визначення митної вартості, які відповідач використав, як джерело інформації, не можуть бути належними доказами ціни у розмірі 0,3654 Дол./кг, так як рішення про визначення митної вартості № UA125250/2018/610006/2 від 19.04.2018, № UA125250/2019/610039/1 від 27.03.2019, № UA125250/2019/610040/1 від 27.03.2019,  № UA125250/2019/610065/1 від 06.05.2019 скасовано рішеннями Київського окружного адміністративного суду у справі № 810/2211/18, справі № 320/4557/19, справі № 320/4556/19 та у справі № 320/4691/19 відповідно. Рішення про визначення митної вартості № UA125250/2018/610033/1 від 10.10.2018, № UА125250/2019/610129/1 від 30.07.2019 на сьогоднішній день знаходяться на стадії оскарження до Київського окружного адміністративного суду, справа № 320/2738/19, № 320/6724/19 відповідно.
Отже, посилання відповідача на джерело інформації щодо визначення митної вартості не є достатнім доказом ціни, за якою відповідну партію товару дійсно було імпортовано до України.
Будь-яких переконливих аргументів та доказів, які б викликали обґрунтовані сумніви у достовірності проведеного позивачем розрахунку митної вартості товару за ціною договору відповідачем не наведено та не надано, a інших обставин, які б впливали на ціну задекларованої декларантом митної вартості товару судом не встановлено.
Натомість, доказами, що містяться в матеріалах справи, підтверджується, що заявлена позивачем митна вартість товару базувалась на документально підтверджених відомостях.
Беручи до уваги викладене, суд зазначає, що документами, поданими до митного оформлення товарів, підтверджується, що заявлена позивачем митна вартість товару відходів риби тріски свіжомороженої базувалась на документально підтверджених відомостях, що піддавалась обчисленню.
Будь-яких належних доказів, що свідчили б про відсутність у документах, які підтверджують митну вартість товарів, перелік яких наведено у частині другої статті 53 Митного кодексу України, відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, митний орган не надав.
Відповідно до ч. 7 ст. 54 Митного кодексу України у разі, якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.
Тобто, не наведення митним органом доказів того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребування цим органом переліку документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчить про протиправність рішення цього органу щодо застосування іншого, ніж основний метод визначення митної вартості. Ненадання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом коригування митної вартості.
Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду України від 29.05.2012 у справі №21-91а12 та від 11.09.2012 у справі №21-262а12.
З урахуванням викладеного суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що відповідач протиправно відмовив позивачу у визнанні задекларованої ним митної вартості товару за основним методом, визначив митну вартість за резервним методом та прийняв оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів.
Окрім того, відповідач не навів доказів неможливості застосування попередніх чотирьох методів визначення ціни товару та доказів проведення консультації з приводу визначення ціни товару.
Щодо доводів апелянта стосовно того, що розділом 4 контракту №Р24/10-17 від 24.10.2017 р. передбачено, що поставка здійснюється згідно ІНКОТЕРМС 2000/2010, однак у поданому позивачем рахунку-проформі не визначені умови поставки, в залежності від яких формується ціна товару, що унеможливлює перевірку включення всіх витрат (складових митної вартості), та не надано документів на підтвердження страхування товару, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.
Як вже зазначалось, між Polar Seafood Denmark A/S (надалі - Замовник) та ТОВ «Укрхарчопромкомплекс» укладено Контракт №Р24/10-17 від 24.10.2017 р. на поставку рибних відходів.
Відповідно до п. 4.4 вказаного Контракту поставка сировини здійснюється Замовником в пункт призначення Україна, Київська область, Васильківській район, пгт Калинівка, відповідно до умов ІНКОТЕРМС 2000/2010 року.
Замовник надає Виконавцю наступний пакет документів: інвойс, товаросупровідні документи (CMR, жд транспортна накладна, коносамент) та ін. Поставка товару здійснюється автомобільним транспортом на умовах EXW.
Офіційними правилами тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати ІНКОТЕРМС 2000/2010 року  визначено, що термін EXW - Франко-завод (... назва місця) означає, що продавець вважається таким, що виконав свої зобов`язання щодо поставки, в момент, коли він надав товар у розпорядження покупця на площах свого підприємства чи в іншому названому місці (наприклад, на заводі, фабриці, складі і т. ін.), без здійснення митного очищення товару для експорту та завантаження його на будь-який приймаючий транспортний засіб. 
Таким чином, цей термін покладає мінімальні обов`язки на продавця, а покупець несе всі витрати і ризики у зв`язку з перевезенням товару з площ продавця до місця призначення. 
Однак, якщо сторони бажають покласти на продавця обов`язки щодо завантаження товару в місці відправлення та всі ризики й витрати такого вантаження, це має бути чітко обумовлено шляхом включення відповідного застереження до договору купівлі-продажу. Цей термін не слід застосовувати, коли покупець не в змозі виконати експортні формальності, прямо чи посередньо. За таких обставин має застосовуватися термін FCA, за умови, що продавець погоджується нести витрати й ризики, пов`язані з завантаженням товару.
Продавець зобов`язаний надати товар із комерційним рахунком-фактурою або еквівалентним йому електронним повідомленням, у відповідності з умовами договору купівлі-продажу, а також будь-які інші докази відповідності, які можуть вимагатися за договором.
Продавець зобов`язаний надати товар у розпорядження покупця в названому місці поставки, без завантаження на будь-який приймаючий транспортний засіб, в узгоджений день чи в межах погодженого періоду або, якщо такого часу не обумовлено, у строк, звичайний для поставки аналогічних товарів. Якщо сторони не узгодили конкретної точки в межах названого місця поставки, і наявні декілька придатних для цього точок, продавець може вибрати таку точку в межах місця поставки, яка найбільш відповідає його цілям.
При цьому, у разі поставки на умовах EXW укладення договору перевезення та страхування не є обов`язковим.
Колегією суддів встановлено, що пунктом поставки сировини визначено: Україна, Київська область, Васильківській район, пгт Каліновка. Поставка здійснюється автомобільним транспортом.
Відповідно до наявних в матеріалах справи карток відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення позивачем до митного оформлення надано автотранспортні накладні. Вказаний факт відповідачем не спростовується. 
З наведеного випливає висновок, що незазначення в рахунку-проформі умов поставки, не може свідчити про неможливість визначення складових митної вартості оцінюваних товарів, оскільки надані позивачем автотранспортні накладні підтверджують факт та умови поставки. Слід зазначити, що підписання автотранспортних накладних свідчить, що у ціну оцінюваного товару вартість перевезення включена не була.
При цьому, як випливає із умов поставки EXW, укладення договору перевезення та страхування товару в даному випадку не є обов`язковим, а може здійснюватися за домовленістю сторін.
Отже, наявність певних незначних недоліків (технічних помилок, розбіжностей) у первинних документах, наданих на підтвердження митної вартості товару, не повинно розцінюватися як обставина, яка виключає можливість врахування таких документів для митного оформлення товарів та не є підставою для висновку про недостовірність усієї інформації, що у них міститься, якщо за результатами дослідження інших даних (сукупності решти відомостей, що викладені в документах) та доказів можна достовірно визначити митну вартість товару.
Посилання контролюючого органу на ненадання позивачем пакувальних матеріалів та листів, що передбачено умовами контракту, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки надання до митного оформлення такого документу як пакувальний лист не передбачено ч. 2  ст. 53 Митного кодексу України. Крім цього, пакувальний лист, як документ в якому відображається вид товару, що знаходиться в товарному місці (контейнер, ящик, коробка тощо) не містить відомостей щодо вартості товару, а отже не може підтверджувати числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості. Таким чином, ненадання до митного оформлення пакувального листа, не можливо визначити як розбіжність у поданих документах, яка стосується числового значення заявленої митної вартості чи розрахунку митної вартості здійсненої декларантом.
Щодо вимог позивача про скасування карток відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення суд першої інстанції зазначив наступне.
Згідно ч. 6 ст. 54 Митного кодексу України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій    статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у    главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості. Тобто, однією з підстав для відмови у прийнятті митної декларації є неправильність визначення декларантом митної вартості товарів.
Оскільки, на час прийняття оскаржуваних карток відмови у прийнятті митної вартості, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення були відсутні підстави, передбачені частиною шостою статті 54 Митного кодексу України відповідні рішення суб`єкта владних повноважень також є протиправними та підлягають скасуванню.
Таким чином, виходячи із системного аналізу фактичних обставин справи та норм чинного законодавства, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що відповідачем безпідставно застосовано резервний метод визначення митної вартості товарів у спірних рішеннях про коригування митної вартості товарів, оскільки станом на день випуску товарів у вільний обіг надані декларантом документи підтверджували числове значення митної вартості товарів, визначені за ціною договору, що відповідачем в суді апеляційної інстанції спростовано не було.
Наведене дає суду підстави дійти висновку, що спірні рішення прийняті відповідачем з порушенням вимог законодавства, а отже, позовні вимоги позивача є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Отже, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції ухвалив законне та обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального та процесуального права.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи вищенаведене, доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.
Таким чином, колегія суддів вирішила згідно ст. 316 КАС України залишити апеляційну скаргу без задоволення, з урахуванням того, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.
Керуючись ст.ст. 243, 244, 250, 288, 289, 310, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів, -

П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби залишити без задоволення.
Рішення Київського окружного адміністративного суду від 12 лютого 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя:                                                                      О.М. Кузьмишина

Судді:                                                                                           Є.І. Мєзєнцев

                                                                                                    В.В. Файдюк