Ухвала
16 квітня 2020 року
м. Київ
справа № 363/3871/17
провадження № 61-6523ск20
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Яремка В. В. розглянув касаційну скаргу прокурора Київської області на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 02 вересня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 18 лютого 2020 року у справі за позовом першого заступника прокурора Київської області, в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України, Державного підприємства «Вищедубечанське лісове господарство» до Вишгородської районної державної адміністрації Київської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 ,  ОСОБА_38 , ОСОБА_39 , ОСОБА_40 , ОСОБА_41 , ОСОБА_42 , ОСОБА_43 , Громадська організація садівницьке товариство «Ягода-Малина», Приватне акціонерне товариство «Іванківський маслозавод» про визнання недійсними розпоряджень, державних актів на право власності на земельні ділянки та витребування їх з чужого незаконного володіння,
ВСТАНОВИВ:
06 квітня 2020 року прокурор Київської області із застосуванням засобів поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою з пропуском строку на касаційне оскарження зазначеного судове рішення.
Згідно з частинами першою та другою статті 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
Клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження мотивоване тим, що копію повного тексту постанови апеляційного суду заявник отримав лише 05 березня 2020 року.
Зважаючи на те, що строк на касаційне оскарження заявником пропущений з поважних причин, є підстави для його поновлення.
Проте касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.
Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI).
Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 цього Закону ставка судового збору за подання до суду касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
За нормою частини першої статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімум для працездатних осіб, встановленої законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Заявник оскаржує судове рішення, ухвалене за наслідками розгляду п`яти позовних вимог, з яких одна вимога майнового характеру та чотири - немайнового характеру.
Згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
Станом на 01 січня 2017 року прожитковий мінімуму для працездатних осіб встановлений 1 600 грн.
Згідно з підпунктами 1, 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI ставка судового збору за подання юридичною особою до суду позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб; ставка судового збору за подання юридичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру становить 1 прожиткового мінімуму для працездатних.
Суд першої інстанції визначив, що при поданні позовної заяви судовий збір підлягав сплаті у розмірі 9 220,23 грн, виходячи з ціни позову вимог майнового характеру та двох вимог немайнового характеру.
Проте позовні вимоги першого заступника прокурора Київської області складаються з чотирьох вимог немайнового характеру (визнання недійсними трьох розпоряджень Вишгородської районної державної адміністрації Київської області: від 14 травня 2004 року №303, від 04 квітня 2006 року № 198, від 01 липня 2004 року № 409 та визнання недійсним державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯМ № 014567) та вимоги майнового характеру (про витребування земельних ділянок).
Таким чином, за подання позовної заяви судовий збір підлягав сплаті у розмірі 12 420,23 грн (6 020,23+(1600*4)).
Відповідно за подання касаційної скарги судовий збір підлягає сплаті у розмірі 24 840,46 грн (12 420,23 *200/100).
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печер. р?ні/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону № 3674-VI. На підтвердження сплати судового збору суду необхідно надати документ, що підтверджує його сплату.
Відповідно до положень частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Ураховуючи викладене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення недоліків.
Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України, статтями 4, 6 Закону України «Про судовий збір»,
УХВАЛИВ:
Поновити прокурору Київської області строк на касаційне оскарження рішення Вишгородського районного суду Київської області від 02 вересня 2019 року та постанови Київського апеляційного суду від 18 лютого 2020 року.
Касаційну скаргу прокурора Київської області на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 02 вересня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 18 лютого 2020 року залишити без руху. 
Для усунення зазначеного вище недоліку надати заявнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали щодо сплати судового збору касаційна скарга вважатиметься неподаною та її буде повернуто заявникові.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                             В. В. Яремко