ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ  УКРАЇНИ

03 червня 2020 р.	м.Одеса	Справа № 420/4617/19	
Головуючий в 1 інстанції: Потоцька Н.В.
          Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду 
у складі: головуючої судді - Шевчук О.А.,
суддів: Бойка А.В., Федусика А.Г. 
при секретарі Жигайлової О.Е.,
за участю представника апелянта Лук`янової А.О.,
                представника відповідача Левенець А.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу   ОСОБА_1  на рішення  Одеського окружного адміністративного суду  від  17 лютого 2020 року, ухвалене за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні о 16:14 год у м. Одесі у справі   за позовом   ОСОБА_1  до  Головного управління Національної поліції  в Одеській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,
ВСТАНОВИЛА:
В серпні  2019 року позивач звернулась  до суду з адміністративним позовом до відповідача, в якому просила   визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Одеський області № 1403 від 19.06.2019 про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення; визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Одеський області № 829 о/с від 08.07.2019 про звільнення; визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Одеський області № 1410 о/с від 23.10.2019 в частині внесення змін до наказу Головного управління Національної поліції в Одеський області № 829 о/с від 08.07.2019 про звільнення ОСОБА_1 ; поновити ОСОБА_1   на посаді старшого слідчого - криміналіста відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СУ ГУНП в Одеський області; стягнути з Головного управління Національної поліції в Одеський області на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу з 10.07.2019 і до моменту фактичного поновлення на посаді. 
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що  дії заступника начальника управління Власової І.А. щодо подачі рапорту є протиправними та інформація, яка викладена в ньому не відповідає дійсним обставинам справи, оскільки, 14.03.2019р. через канцелярію СУ ГУНП в Одеський області подано рапорт за підписом позивача в якому зазначено, що станом на 14.03.2019р. ОСОБА_1  продовжує знаходитися на лікарняному та надано довідки та висновок ЛКК. Позивач зазначає, що відповідач  встановивши, що відсутні підстави притягнення її  до дисциплінарної відповідальності за довготривале перебування на лікарняному та відсутності на робочому місці дисциплінарна комісія повинна була закрити службове розслідування за даним фактом у зв`язку з відсутністю складу проступку.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду  від  17 лютого 2020  року   у задоволенні позову відмовлено.
Не погоджуючись з таким рішенням,  позивач  надала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити. Доводами апеляційної скарги зазначено, що  на момент звернення із рапортом ОСОБА_2 була обізнана про те, що капітан поліції ОСОБА_1  знаходиться на лікарняному, проте звернулась  з рапортом і наполягала  на проведенні службового розслідування. Апелянт зазначає, що підставами притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції стало ігнорування вимог про проходження медичною огляду для проведення лікарської (військово-лікарської) експертизи до ВЛК; несвоєчасному повідомлені керівництва про перебування на лікарняному та відсутності на службі з 03.05.2019 по 07.06.2019 без поважних причин, однак  жодною нормою діючого законодавства не передбачено строки в які після направлення на ВЛК   необхідно пройти та отримати висновок, крім того, можливість раніше пройти медичний огляд не представлялося за можливе через знаходження на лікарняному. Після виходу з лікарняного позивач  відразу ж звернулася до Медичної лікарської комісії для проходження обстеження. Щодо не своєчасного повідомлення керівництва про відсутність на робочому місці, зазначає, що фактично 06.05.2019 року позивач  подаючи рапорт зазначила, що продовжує, проходити лікування та підтверджуючі документи в оригіналах будуть надані після виходу з лікарняного. В даному випадку апелянт вважає, що  виконала усі дії щодо належного повідомлення свого керівництва. Крім того, апелянт  вважає, що посилання на п.1.1., 1.2. Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян з боку відповідача є недоречним і свідчить лише про бажання інтерпретувати норми положень інструкцій на власний розсуд.
У відзиві на апеляційну скаргу  зазначається про законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції. Зокрема, відповідач зазначає, що посадовими особами ГУНП в Одеській області було вчинено всі можливі дії щодо відбору пояснень у позивача, та як вбачається з матеріалів справи позивачка уникала від їх надання всіма можливими способами. Відповідач звертає увагу, що довідки, які видані 11 міською лікарнею 30.05.2019р. та ЦПМСД №12 від 13.06.2019 р., 08.07.2019р. не відповідають вимогам   наказу Міністерства внутрішніх справ України від 23 березня 2016 року № 201 та не можуть бути підставою для звільнення позивача  від виконання нею службових обов`язків.  Таким чином, відповідач просить в задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1   відмовити в повному обсязі.
У відповіді на відзив ОСОБА_1  звертає увагу суду, що основними доводами апелянта є порушення Порядку проведення службових розслідувань у Націонаьній поліції України, а саме підстав за яким було призначено службове розслідування і до яких висновків  прийшла службова комісія вийшовши за межі своїх повноважень. Позивач наголошує що наказ про проведення службового розслідування є не конкретним розслідуванням факу проступку, а є загальним та абстрактиним,  що на момент винесення наказу керівництву було достеменно відомо, що позивач знаходиться на лікарняному у профільній установі, що фактично на момент винесення наказу про проведення службового розслідування не було підстав для його винесення. 
Особи, що беруть участь у справі, про дату, час і місце судового  розгляду були сповіщені належним чином відповідно до ст. 124-130 КАС України. 
Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що 26.04.2019 заступником начальника ГУНП в Одеській області - начальником слідчого управління підполковником поліції             Шайхетом С.О. на ім`я начальника ГУНП в Одеській області було надано доповідну записку про те, що в штаті відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління ГУНП в Одеській області на посаді старшого слідчого-криміналіста за рахунок декретної відпустки основного працівника капітана поліції ОСОБА_4 перебуває капітан поліції ОСОБА_1  (наказ ГУНП в Одеській області від 25.04.2018 № 597 о/с), яка з 11.01.2019 до 25.04.2019 знаходиться на безперервному лікарняному в різних медичних закладах м. Одеси.
Наказом ГУНП в Одеській області від 07.05.2019 №985, розпочато службове розслідування за фактом довготривалого перебування на лікарняному з 11.01.2019 по теперішній час старшого слідчого-криміналіста відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_1  .
В ході проведення службового розслідування встановлено, що відповідно наданих до СУ ГУНП в Одеській області копій висновку ЛКК № 117 від 04.02.2019, виданого КНП «ЦПМСД №10», довідки від 12.03.2019, виданої КУ «МКЛ №11», довідки про тимчасову непрацездатність поліцейського, військовослужбовця Національної гвардії України від 13.03.2019 № 1491, виданої ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Одеській області», довідки про тимчасову непрацездатність поліцейського, військовослужбовця Національної гвардії України від 22.03.2019 № 1660, виданої ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Одеській області», довідки про тимчасову непрацездатність поліцейського, військовослужбовця Національної гвардії України від 02.04.2019 № 1809, виданої ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Одеській області», довідки про тимчасову непрацездатність поліцейського, військовослужбовця Національної гвардії України від 19.04.2019 № 2158, виданої ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Одеській області», загальна кількість безперервного знаходження на лікуванні капітана поліції ОСОБА_1 , що підтверджується довідками медичних закладів з 11.01.2019 по 02.05.2019, становить 112 днів.
Підтвердження про своє перебування на лікуванні з 02.05.2019 по теперішній час до СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_1   не надала.
З метою повного й неупередженого дослідження всіх обставин вищевикладеного, рекомендованим листом (Укрпошта фіскальний чек № 6501407715730) на адресу місця проживання старшого слідчого - криміналіста відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СУ ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_1 , було надіслано виклик від 10.05.2019 № 4/1-5126 для прибуття останньої 15.05.2019 о 10:00 год. до слідчого управління ГУНП в Одеській області каб. № 9, для надання пояснення по суті.
Капітан поліції ОСОБА_1   за викликом від 10.05.2019 № 4/1-5126 15.05.2019 на 10:00 год. для надання пояснення не прибула та про причину неявки дисциплінарну комісію не повідомила.
В рамках проведення службового розслідування з метою встановлення можливого перебування на лікарняному капітана поліції ОСОБА_1  в період з 02.05.2019 по час проведення службового розслідування було надано запити в лікувальні заклади, а саме: ДКЦ МКЛ № 1 м. Одеси від 10.05.2019 № 4/1-5127, КНП ЦПМСД» № 10 Одеської міської ради від 10.05.2019 № 4/1-5128, ДУ «ТМО МВС України по Одеській області» від 07.02.2019 № 4/1-5628.
29.05.2019 за вх. №№ 5452, 5453, 5451/1 до канцелярії СУ ГУНП в Одеській області надійшли відповіді на запити з ДКЦ МКЛ № 1 м. Одеси, КНП «ЦПМСД» № 10 Одеської міської ради, ДУ «ТМО МВС України по Одеській області», в ході чого встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1  в період з 03.05.2019 по  час проведення службового розслідування  на лікуванні у вказаних лікувальних закладах не знаходиться.
В ході проведення службового розслідування було встановлено, що загальна кількість безперервного знаходження на лікуванні капітана поліції ОСОБА_1   з 11.01.2019 по 02.05.2019 становить 112 днів, що підтверджується копіями довідок медичних закладів.
В період з 11.01.2019 по 02.05.2019 капітан поліції ОСОБА_1  до СУ ГУНП в Одеській області не надала жодного оригіналу медичних довідок про перебування на лікуванні, у зв`язку з чим копії медичних довідок про перебування на лікуванні не можуть підтверджувати її законну відсутність на службі.
Крім того відповідно до п. 1.1., 1.2. Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженої наказом МОЗ 455 від 13.11.2001 р. тимчасова непрацездатність працівників засвідчується листком непрацездатності, крім випадків окремо визначених даною Інструкцією.
Враховуючи те, що обставини звернення за медичною допомогою ОСОБА_1  не підпадають під дію зазначених вище виключень, а тому надані нею копії медичних довідок не є документом, який звільняє її від виконання службових обов`язків.
Відповідно до п. 6 розділу III Положення про діяльність медичної (військово - лікарської) комісії МВС, затвердженого наказом МВС України від 03.04.2017 285, якщо поліцейські, військовослужбовці впродовж року близько 4-х місяців не можуть приступити до виконання своїх службових обов`язків через захворювання (травми, поранення), часто та довготривало хворіють, вони зобов`язані за поданням підрозділу кадрового забезпечення пройти лікарську (військово-лікарську) експертизу у ВЛК для визначення придатності до подальшої служби.
Крім того, 23.05.2019 членами дисциплінарної комісії було здійснено виїзд до місця мешкання ОСОБА_1  за адресою АДРЕСА_1 , з метою вручення останній направлення на ВЛК від 23.05.2019 р. №4/1-5712 до ВЛК ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Одеській області» для проходження медичного огляду для проведення лікарської (військово-лікарської) експертизи та отримати пояснення, щодо причини довготривалого лікування, на що ОСОБА_1   спілкуватись відмовилась та повернулась до свого помешкання, у зв`язку з чим було складено  акт  про відмову надати пояснення в рамках службового розслідування (а.с.166 т.1).
28.05.2019р. керуючись п. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 6 розділу III Положення про діяльність медичної (військово-лікарської) комісії МВС, затвердженого наказом МВС України від 03.04.2017 № 285, з метою вирішення питання щодо подальшого проходження ОСОБА_1  служби в органах поліції на посаді старший слідчий - криміналіст на адресу місця проживання, АДРЕСА_1 , рекомендованим листом (Укрпошта фіскальний чек № 6501407782063) надіслано направлення на ВЛК від 23.05.2019 № 4/1-5712 з вимогою в найкоротший термін після отримання направлення звернутись до ВЛК ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Одеській області» для проходження медичного огляду для проведення лікарської (військово-лікарської) експертизи.
Також в ході службового розслідування було встановлено систематичну відсутність на службі без поважних причин капітана поліції ОСОБА_1 , що підтверджується актами про невихід на службу №№ 4/1-7144 від 04.06.2019, 4/1- 7145 від 04.06.2019, 4/1-7193 від 05.06.2019, 4/1-7245 від 06.06.2019.
Під час службового розслідування 05.06.2019 надано запити до ДУ «ТМО МВС України по Одеській області» від 05.06.2019 № 4/1-7172, з метою встановлення факту виконання ОСОБА_1  вимоги, а саме: в найкоротший термін після отримання направлення звернутись до ВЛК ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Одеській області» для проходження медичного огляду для проведення лікарської (військово-лікарської) експертизи та запит від 05.06.2019 № 4/1-7173 для встановлення можливого перебування на лікарняному капітана поліції ОСОБА_1  в період з 03.05.2019 по 06.06.2019. за вх. №№ 5807, 5808 до канцелярії СУ ГУНП в Одеській області надійшли відповіді на запити ДУ «ТМО МВС України по Одеській області», в ході чого встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1   в період з 03.05.2019 по 06.06.2019 військово-лікарську комісію ДУ «ТМО МВС України по Одеській області» не проходила, та в період з 03.05.2019 по теперішній час в поліклініку ДУ «ТМО МВС України по Одеській області» не зверталася.
У зв`язку із порушенням вимог п. 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п. 6 розділу III Положення про діяльність медичної (військово-лікарської) комісії МВС, затвердженого наказом МВС України від 03.04.2017 № 285, п. 3.2 розділу III, п.п. 4.1, 4.2, 4.3 розділу IV Правил внутрішнього службового розпорядку Головного управління Національної поліції в Одеській області, затверджених наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області від 29.10.2018 № 3705, що виразилось в ігноруванні вимоги про проходження медичного огляду для проведення лікарської (військово-лікарської) експертизи до ВЛК ДУ Територіальне медичне об`єднання МВС України по Одеській області», а також несвоєчасному повідомленні керівництва СУ ГУНП в Одеській області щодо перебування на лікарняному та відсутності на службі з 03.05 по 07.06.2019 без поважних причин, старшого слідчого - криміналіста відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СУ ГУНП з Одеській області капітана поліції ОСОБА_1 , відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, притягнути до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Приймаючи рішення про відмову в задоволенні позову, судом першої інстанції зазначено, що звільнення позивача зі служби в поліції відбулось саме у зв`язку з порушенням позивачем службової дисципліни, що підтверджено результатами службового розслідування. Судом встановлено, що службове розслідування проведено у повній відповідності до вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України.  
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини першої статті 17 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Згідно із частинами першою, другою статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі - Дисциплінарний статут).
Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно - правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:
1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Статтею 13 Дисциплінарного статуту визначено, що на поліцейських можуть застосовуватися такі дисциплінарні стягнення: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.
Згідно статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.
8. У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких вже проводиться службове розслідування, така скарга долучається до матеріалів службового розслідування.
9. У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких є висновок дисциплінарної комісії, такі скарги не розглядаються, якщо не містять інформації, яка не була досліджена під час проведення службового розслідування. Про відмову у розгляді скарги заявник інформується у десятиденний строк.
10. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Згідно статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.
Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.
До складу дисциплінарних комісій можуть також включатися представники громадськості, які мають бездоганну репутацію, високі професійні та моральні якості, суспільний авторитет.
Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначаються Міністерством внутрішніх справ України.
У разі проведення службового розслідування стосовно заступників керівника Національної поліції України чи керівників територіальних органів Національної поліції України до складу дисциплінарної комісії можуть включатися працівники Міністерства внутрішніх справ України.
Уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право:
1) одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;
2) одержувати в органах, закладах, установах поліції та їхніх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи;
3) отримувати консультації спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.
У разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для участі в засіданні комісії. Виклик надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. Виклик надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.
Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.
Поліцейський, який з поважних причин не може прибути на засідання дисциплінарної комісії, зобов`язаний не менше ніж за добу до визначеного часу повідомити про це дисциплінарну комісію з наданням підтвердних документів.
Якщо поліцейський, викликаний на засідання дисциплінарної комісії у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття, він вважається належним чином повідомленим. У такому разі засідання дисциплінарної комісії проводиться без його участі.
За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.
Відповідно до пункту 1 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських під час виконання службових обов`язків поліцейський, серед іншого, повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «;Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Згідно з пунктами 6, 10 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, зокрема, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України;
Як вбачається з  висновку службового розслідування за фактом порушення      ОСОБА_1 службової дисципліни, підставою для проведення службової перевірки стало те, що  26.04.2019 заступником начальника ГУНП в Одеській області - начальником слідчого управління підполковником поліції  Шайхетом С.О. на ім`я начальника ГУНП в Одеській області було надано доповідну записку, що в штаті відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління ГУНП в Одеській області на посаді старшого слідчого-криміналіста за рахунок декретної відпустки основного працівника капітана поліції ОСОБА_4 перебуває капітан поліції ОСОБА_1  (наказ ГУНП в Одеській області від 25.04.2018 № 597 о/с), яка з 11.01.2019 до 25.04.2019 знаходиться на безперервному лікарняному в різних медичних закладах м. Одеси.
07.05.2019р. наказом ГУНП в Одеській області від 07.05.2019 №985, розпочато службове розслідування за фактом довготривалого перебування на лікарняному з 11.01.2019р. по 07.05.2019р. старшого слідчого-криміналіста відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_1 
Колегія суддів  зазначає, що   в ході проведення службового розслідування встановлено, що   загальна кількість безперервного знаходження на лікуванні капітана поліції ОСОБА_1 , що підтверджується копіями довідок медичних закладів з 11.01.2019 по 02.05.2019, становить 112 днів.
Крім того,  встановлено, що підтвердження про   перебування на лікарняному з 02.05.2019 по теперішній час до СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_1   не надала.
Апелянт вважає, що наказ  про проведення службового розслідування є не конретним розслідуванням факту простуку, а є загальним та абстрактним. Крім того, вважає, що службове розслідування мало бути закритим, оскільки  позивачка 06.05.2019 р. подала рапорт та зазначила, що продовжує хворіти і надала копії довідок про звільнення її від служби  з 13.03.2019 р. по 02.05.2019 р. 
Судова колегія не приймає до уваги доводи апелянта про те, що на момент звернення із рапортом Власова І.А. була обізнана, що капітан поліції   ОСОБА_1 знаходиться на лікарняному, проте  наполягала на проведенні службового розслідування, з огляду  на наступне.
Як встановлено під час апеляційного розгляду справи, ОСОБА_1      з 11.01.2019р. перебувала на лікарняному, та в період з 11.01.2019р.  по 02.05.2019р не   надала відповідачу  жодного оригіналу медичних довідок щодо перебування її на лікарняному. 
Слід зазначити, що рапорт  та копії довідок про те, що стан здоровя не покращився ОСОБА_1  надала лише 06.05.2019 року (а.с.149), тобто на момент звернення з доповідною запискою  26.04.2019 року у відповідача були відсутні відомості  та докази про тимчасову непрацездатність позивача з 14.03.2019 р. по 06.05.2019 р.,а тому на думку колегії суддів  у відповідача були всі підстави для призначення службового розслідування.
Колегія суддів зазначає, що знаходження ОСОБА_1  на лікарняному з 11.01.2019 року  безпреривно протягом  112  днів,  не надавши    відповідачу оригіналів довідок  про тимчасову  непрацездатність,  є достатньою підставою для призначення та  проведення  службового розслідування за фактом довготривалого перебування на лікарняному, що спростовує доводи апелянта, про безпідставне призначення  службового розслідування.
Разом з тим, судовою колегією встановлено, що з метою повного й неупередженого дослідження всіх обставин вищевикладеного, 10.05.2019 рекомендованим листом (Укрпошта фіскальний чек № 6501407715730) на адресу місця проживання старшого слідчого - криміналіста відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СУ ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_1 , було надіслано виклик від 10.05.2019 № 4/1-5126 для прибуття останньої 15.05.2019 о 10:00 год. до слідчого управління ГУНП в Одеській області каб. № 9, для надання пояснення по суті.
Проте, капітан поліції ОСОБА_1   за викликом від 10.05.2019р. №4/1-5126 15.05.2019 на 10:00 год. для надання пояснення не прибула та про причину неявки дисциплінарну комісію не повідомила.
В судовому засіданні представник позивача пояснила, що виклик ОСОБА_1 отримала лише 17.05.2019 р., а тому не мога прибути  до слідчого управління 15.05.2019р. о 10:00 год.
Однак, колегія суддів звертає увагу на те,  що   23.05.2019 року о 15:00 год  членами дисциплінарної комісії було здійснено виїзд до місця мешкання ОСОБА_1  за адресою АДРЕСА_1 , з метою відібрання пояснень щодо свого  довготривалого  перебування на лікарняному, однак   ОСОБА_1 відмовилась надавати пояснення та повернулась до свого  помешкання, внаслідок чого опитати позивача не було можливим, що підтверджується актом  (а.с. 166).
З огляду на зазначені обставини, судова колегія вважає, що відповідачем були виконані вимоги статті 15 Дисциплінарного статуту, а саме вчинення дій для  одержання пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування.
Таким чином, колегією суддів встановлено, що позивач, щонайменше з  17.05.2019 р. знала про проведення щодо неї  службового розслідування , не скористалась своїми правами, що визначені ст..18 ч.2 Дисциплінарного статуту, не надавала пояснень, оригіналів документів, що підтверджували б факт звільнення її від служби у зв`язку  з лікуванням та інше.
При цьому, відповідачем було дотримано порядок проведення                               службового розслідування в ході якого було встановлено систематичну відсутність на службі без поважних причин капітана поліції ОСОБА_1  з 03.05.2019 р. по 06.06.2019 р., що підтверджується актами про невихід на службу №№ 4/1-7144 від 04.06.2019, 4/1-7145 від 04.06.2019, 4/1-7193 від 05.06.2019 (а.с. 174-176).
Відповідно до  п.2.22 наказу МОЗ України №455 від 13.11.2001 р. тимчасова непрацездатність осіб рядового і начальницького складу засвідчується довідкою.
Відповідно до ч.1 та ч.2 розділу І «Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ» затверджених постановою Кабінету Міністрів УРСР від 29 липня 1991 р. № 114 до рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ належать особи, які перебувають у кадрах Міністерства внутрішніх справ і яким присвоєно спеціальні звання, ветаіювлені законодавством.
Це Положення визначає порядок проходження служби особами рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ, їх права і обов`язки.
Колегія суддів встановила, що в рамках проведення службового розслідування з метою встановлення можливого перебування на лікарняному капітана поліції ОСОБА_1  в період з 02.05.2019 по час проведення службового розслідування  було надано запити в лікувальні заклади, а саме: ДКЦ МКЛ № 1 м. Одеси від 10.05.2019 № 4/1-5127, КНП ЦПМСД» № 10 Одеської міської ради від 10.05.2019 № 4/1-5128, ДУ «ТМО МВС України по Одеській області» від 07.02.2019 № 4/1-5628.
29.05.2019 за вх. №№ 5452, 5453, 5451/1 до канцелярії СУ ГУНП в Одеській області надійшли відповіді на запити з ДКЦ МКЛ № 1 м. Одеси, КНП «ЦПМСД» № 10 Одеської міської ради, ДУ «ТМО МВС України по Одеській області», в ході чого встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1  в період з 03.05.2019 по час проведення службового розслідування  на лікуванні у вказаних лікувальних закладах не знаходиться.
В свою чергу, колегія суддів вважає не належними докази зазначені позивачем про знаходження на лікарняному з 03.05.2019 року з посиланням на довідки медичних закладів з огляду на наступне.
Слід зазначити, що  відповідно до п. 1.1., 1.2. Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженої наказом МОЗ 455 від 13.11.2001 р. тимчасова непрацездатність працівників засвідчується листком непрацездатності, крім випадків окремо визначених даною Інструкцією.
Згідно наявних в матеріалах справи довідок встановлено  наступне, а саме відповідно до  довідок №90/6 від 30.05.2019 р., ОСОБА_1 знаходилась на амбулаторному лікувані в уролога з 03.05.2019 р. по 30.05.2019 р., №87 від 13.06.2019 р., ОСОБА_1 знаходилась  під спостереженням  медичної установи з 30.05.2019 р. по 13.06.2019 р. у зв`язку  з  ОРВИ, гострий бронхит, №129  від 08.07.2019 р., ОСОБА_1  знаходилась під спостереженням медичної установи з 14.06.2019р. по 08.07.2019 р. у зв`язку з «повреждением связочного аппарата правого голеностопного сустава, ушиб правой стопы» (43-45).
Суд апеляційної інстанції зазначає, що зазначені довідки лише вказують на наявність хвороб у позивача за період з 03.05.2019 р. по 08.07.2019 року, однак зазначені довідки не свідчать про тимчасову непрацездатність   ОСОБА_1  та звільнення її від служби, тому   такі доводи апеляційної скарги не заслуговують на увагу.
Крім того, в судовому засідані представник апелянта зазначила, про те, що ОСОБА_1 в зазначений період хворіла, однак доказів, які б свідчили про тимчасову непрацездатність   ОСОБА_1  та звільняли б  її від служби  суду надано не було.  
Так само, представник позивача зазначила, що позивач не може нести відповідальність за те, що лікар видав  довідку неправильної форми, але чи зверталась ОСОБА_1 до лікарської установи з проханням  змінити форму довідки на листок непрацездатності їй невідомо.
Таким чином, як вже вищезазначено, в  період з 11.01.2019р. по 02.05.2019р. капітан поліції ОСОБА_1  до СУ ГУНП в Одеській області не надала жодного оригіналу медичних довідок про перебування на лікуванні, у зв`язку з чим вірним є висновок суду першої інстанції  про те, що  копії медичних довідок про перебування на лікуванні не можуть підтверджувати її законну відсутність на службі.
Тобто, враховуючи те, що обставини звернення за медичною допомогою ОСОБА_1  не підпадають під дію зазначених вище виключень,   тому надані   копії медичних довідок не є документом, який звільняє її від виконання службових обов`язків.
Таким чином, колегія суддів апеляційного суду вважає, що  такі підстави для звільнення зі службі в поліції, зокрема,   несвоєчасне повідомленні керівництва СУ ГУНП в Одеській області щодо перебування на лікарняному та відсутності на службі з 03.05 по 07.06.2019 без поважних причин, старшого слідчого - криміналіста відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СУ ГУНП з Одеській області капітана поліції ОСОБА_1 , відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, є обґрунтованими та достатніми для  притягнення  до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Щодо зауважень апелянта, про винесення наказу №1410 о/с від 23.10.2019 р. в частині  внесення змін  до наказу №829 о/с від 08.07.2019 р. щодо зміни дати звільнення судова колегія зазначає, що відповідач ніяким чином не порушив Закону України "Про національну поліцію", оскільки встановивши, що позивач в період прийняття наказу про її  звільнення, знаходилась на ВЛК, а тому відповідачем правомірно було змінено дату її звільнення.
Судова колегія зазначає, що суб`єкт владних повноважень повинен довести суду правомірність свого рішення належними, допустимими та достовірними доказами, зокрема, матеріалами службового розслідування тощо.  
Обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування поясненнями та документами.
Колегія суддів зазначає, що стосовно правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися насамперед на такому: - чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; - чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення; - чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; - чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.
Вирішення питання про правомірність притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясувати саме наявність складу дисциплінарного проступку.
З огляду на викладене,  на підставі зібраних і проаналізованих у їх взаємозв`язку доказів фактичні обставини цієї справи, колегія суддів  погоджується з позицією суду першої   інстанції про доведеність у даному випадку правомірносіті проведення службового розслідування відносно ОСОБА_1 , а також із обраним видом дисциплінарного стягнення.
На підставі вищевикладеного, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що рішення суду ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеній постанові, у зв`язку з чим підстав для її скасування не вбачається. 
Відповідно до ч.1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись  ст. ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -
ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1  - залишити без задоволення.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду  від  17 лютого 2020  року - залишити без змін.
Відповідно до ст. 329 КАС України постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 09.06.2020 року.

Головуюча суддя:                                                                                          О.А. Шевчук 

Суддя:                                                                                                             А.В. Бойко 

          Суддя:                                                                                                             А.Г. Федусик