УХВАЛА

02 квітня 2020 року 
м. Київ
Справа №  910/6668/19 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Сухового В.Г. - головуючого, Берднік І.С., Міщенка І.С.,
перевіривши матеріали касаційної скарги Київської міської ради на постанову Північного апеляційного господарського суду від 20.11.2019 (головуючий суддя Яковлєв М.Л., судді Козир Т.П., Коробенко Г.П.) у справі № 910/6668/19 Господарського суду міста Києва
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Спортивно-оздоровчий комплекс "Рапід"
до 1) Київської міської ради, 2) Пилипчука Віталія Анатолійовича , державного реєстратора Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА)
про визнання недійсним та скасування рішення, визнання протиправними дій державного реєстратора,         

ВСТАНОВИВ:
13.03.2020 Київська міська рада повторно (втретє) подала безпосередньо до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Північного апеляційного господарського суду від 20.11.2019 у справі                № 910/6668/19.
08.02.2020 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ" від 15.01.2020 № 460-IX, яким внесено зміни до законодавчих актів України.
Оскільки скаржником подано касаційну скаргу після набрання чинності Закону України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ" від 15.01.2020 № 460-IX, то подана касаційна скарга розглядається в порядку, що діє після набрання чинності цим Законом.
Перевіривши матеріали касаційної скарги, Суд дійшов висновку, що касаційна скарга не відповідає вимогам статті 288 Господарського процесуального кодексу України з огляду на таке.
Статтею 288 Господарського процесуального кодексу України визначено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій статті 293 цього Кодексу.
Як вбачається з матеріалів касаційної скарги, скаржник оскаржує постанову Північного апеляційного господарського суду від 20.11.2019, повний текст якої складений- 27.11.2019, останній день оскарження за приписами статті 288 Господарського процесуального кодексу України припадає на 17.12.2019, натомість касаційну скаргу скаржником вперше подано до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду - 24.12.2019, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження.
В тексті касаційної скарги міститься клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, яке обґрунтоване тим, що набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення" від 18.12.2019 N 390-IX. Вказаним законом внесені зміни, зокрема, в частині третій і четвертій статті 56 Господарського процесуального кодексу України.
Разом з цим, заявник зазначає, що судами України не було сформовано єдиної судової практики щодо повноважного представника та з метою реалізації можливості самопредставництва органу місцевого самоврядування в порядку положень статті 56 ГПК України, розпорядженням заступника міського голови - секретаря Київської міської ради від 10.03.2020 № 16 внесені зміни до положення про управління правового забезпечення діяльності Київської міської ради секретаріату Київської міської ради та його структурних підрозділів.
Відповідно до внесених змін у пункті 2.1 Положення, основним завданням відділу є здійснення в порядку самопредставництва захисту прав та інтересів Київської міської ради, Київського міського голови та заступника міського голови - секретаря Київської міської ради у судах та інших органах, опрацювання проектів нормативно-правових та інших актів Київської міської ради.
Підсумовуючи викладене, скаржник зазначає, що розпорядження про внесення змін до положення про управління правового забезпечення діяльності Київської міської ради розроблено та прийнято 10.03.2020, а тому Київська міська рада була позбавлена можливості подати касаційну скаргу у встановлений законом строк.
На підтвердження вказаних доводів, скаржником до матеріалів вказаної заяви додано копію конверта від Північного апеляційного господарського суду, в якому оскаржена постанова надійшла на адресу відповідача, виписку з сайту "Укрпошта" щодо відстеження поштових пересилань, копію положення про управління правового забезпечення діяльності Київської міської ради секретаріату Київської міської ради, копію розпорядження від 10.03.2020 № 16 "Про внесення змін до положень про управління правового забезпечення діяльності Київської міської ради секретаріату Київської міської ради та його структурних підрозділів та копію розпорядження від 05.09.2019 № 781 "Про вирішення кадрових питань в секретаріаті Київської міської ради.
З наявного у матеріалах касаційної скарги виписки з сайту Укрпошта щодо відстеження поштових пересилань та копії конверту з трек - кодом                                     (№ 0411615901458) вбачається, що Київська міська рада отримала копію оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції - 02.12.2019.
Первісну касаційну скаргу було подано безпосередньо до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду -  24.12.2019, тобто на 22-й день з пропуском строку на касаційне оскарження.
Ухвалою Верховного Суду від 27.12.2019 касаційну скаргу Київської міської ради на постанову Північного апеляційного господарського суду від 20.11.2019 у справі № 910/6668/19  повернуто без розгляду на підставі пункту 4 частини 4 статті 292 Господарського процесуального кодексу України.
17.01.2020 Київською міською радою було вдруге подано безпосередньо до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Північного апеляційного господарського суду від 20.11.2019 у справі                 № 910/6668/19 після повернення вперше поданої касаційної скарги на зазначене судове рішення ухвалою Верховного Суду від 27.12.2019 на підставі пункту 4 частини 4 статті 292 Господарського процесуального кодексу України.
Ухвалою Верховного Суду від 30.01.2020 вдруге подану касаційну скаргу Київської міської ради на постанову Північного апеляційного господарського суду від 20.11.2019 у справі № 910/6668/19 повернуто без розгляду на підставі пункту 1 частини 4 статті 292 Господарського процесуального кодексу України.
Разом з цим, копію ухвали Верховного Суду від 30.01.2020 у справі № 910/6668/19 про повернення касаційної скарги отримано Київською міською радою - 06.02.2019, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.
Таким чином, касаційні скарги подано з пропуском встановленого Господарського процесуального кодексу України строку на касаційне оскарження, скаржник подав первісну касаційну скаргу на 22-й день з дня отримання повного тексту оскарженої постанови, а повторну (втретє) касаційну скаргу після її повернення подано через 36 днів з дня отримання копії ухвали Верховного Суду від 30.01.2020.
Розглянувши клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, колегія суддів зазначає наступне.
Згідно з частиною 1 статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.
Зі змісту наведеної правової норми вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.
Таким чином, для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню зі скаргою на судове рішення, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.
Лише факт подання стороною заяви про поновлення строку не кореспондується з автоматичним обов`язком суду поновити цей строк, оскільки заява про поновлення строку для подання касаційної скарги з огляду на приписи статті 119 Господарського процесуального кодексу України повинно містити обґрунтування поважності причин пропуску цього строку.
Оскільки скаржник отримав засобами поштового зв`язку копію оскаржуваної постанови 02.12.2019, то за приписами частини 2 статті 288 Господарського процесуального кодексу України, останній день за яким скаржник мав право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження з урахуванням вихідних днів припадає на 23.12.2019.
Як було зазначено вище, первісну касаційну скаргу було подано безпосередньо до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду -  24.12.2019.
У клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження скаржник не зазначає неможливість подання касаційної скарги протягом двадцяти днів з дня вручення йому копії оскаржуваної постанови, тобто у строк до 23.12.2019, за яким скаржник у відповідності до частини 2 статті 288 Господарського процесуального кодексу України мав право на таке поновлення.
Приписами частини 3 статті 288 Господарського процесуального кодексу України визначено, що строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій статті 293 цього Кодексу.
Щодо поновлення строку на касаційне оскарження після повернення другої поданої касаційної скарги ухвалою Верховного Суду від 30.01.2020, колегія суддів зазначає таке.
Частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Приписами частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України встановлено строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви (касаційної скарги) без руху.
Положенням частини 8 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що повернення позовної заяви (у даному випадку касаційної скарги) не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.
Статтею 113 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, встановлюються судом.
Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства (частина 2 статті 114 Господарського процесуального кодексу України).
Виходячи з наведеного, у разі подання повторної касаційної скарги після усунення недоліків, така скарга повинна бути подана також в межах встановленого законом 10-ти денного строку для усунення недоліків з дня вручення ухвали про повернення касаційної скарги, оскільки іншого строку на усунення недоліків Господарським процесуальним кодексом України не встановлено.
Ухвалу Верховного Суду від 30.01.2020 отримано скаржником 06.02.2020, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштової кореспонденції. Проте, касаційну скаргу після усунення недоліків повторно (втретє)  подано - 13.03.2019, тобто через 36-ть днів з дня вручення ухвали, що перевищує десятиденний строк, встановлений у частині 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України для усунення недоліків. 
Зі змісту статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, в тому числі й органів державної влади.
Судом не приймаються посилання скаржника на поважність причини пропуску строку на касаційне оскарження через те, що розпорядження про внесення змін до положення про управління правового забезпечення діяльності Київської міської ради розроблено та прийнято 10.03.2020, а тому Київська міська рада була позбавлена можливості подати касаційну скаргу у встановлений законом строк, оскільки відповідні обставини стосуються виключно питань внутрішньої діяльності скаржника і не свідчать про існування об`єктивно непереборних причин, які унеможливлювали б своєчасне подання касаційної скарги. 
Крім цього, представляти інтереси та діяти від імені Київської міської ради в органах судової влади може не тільки представник за довіреністю, а також керівник юридичної особи або інші особи, які уповноважені діяти відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), а тому скаржник не був позбавлений право подати касаційну скаргу в порядку самопредставництва.
Своєчасне (у межах встановленого строку) подання первісної касаційної скарги і невідкладне (одразу після одержання відповідної ухвали) усунення скаржником недоліків, які стали причиною повернення останньої, враховуються касаційний господарським судом у вирішенні питання про відновлення строку подання касаційної скарги разом з іншими обставинами, на які посилається скаржник у зазначеному клопотанні.
Скаржником не надано доказів, які б підтверджували наявність особливих та непереборних обставин, що перешкодили усунути недоліки касаційної скарги та подати невідкладно до суду касаційної інстанції касаційну скаргу в межах розумного строку. 
При цьому, критерій "невідкладності" означає усунення недоліків первісної касаційної скарги одразу після отримання ухвали про повернення первісної скарги.
До того ж, усунення недоліків касаційної скарги потребує менше часу ніж на підготовку подачі касаційної скарги.
Разом з тим, вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку, що не може бути виправданим подання касаційної скарги через 36-ть днів з дати вручення ухвали від 30.01.2020 про повернення другої поданої касаційної скарги без належного обґрунтування неможливості звернутися із касаційної скаргою невідкладно протягом розумного строку.
Колегія суддів звертає увагу скаржника, що сам факт повернення попередньо поданих касаційних скарг ухвалами Верховного Суду від 27.12.2019 та від 30.01.2020 не є тією обставиною, що свідчить про поважність пропуску строку на касаційне оскарження. 
Отже, в клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження скаржником не наведено достатнього обґрунтування поважності причин пропуску та не зазначено об`єктивних обставин непереборної сили, що стали причиною пропуску строку на касаційне оскарження, у зв`язку з чим колегія суддів визнає наведені в клопотанні підстави пропуску строку на подання касаційної скарги неповажними та відмовляє у задоволенні клопотанні з наведених у ньому підстав.
Згідно з частиною 3 статті 292 Господарського процесуального кодексу України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. 
Таким чином, Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду вважає за необхідне надати скаржнику строк для можливості надання клопотання (заяви) про поновлення строку на касаційне оскарження з наведенням інших підстав для поновлення строку.
Матеріали з усунення недоліків слід подати в Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду у встановлений цією ухвалою строк, а також надати суду докази надіслання копії цих матеріалів іншим учасникам справи.
Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 293 цього Кодексу.
Керуючись статтями 119, 174, 234, 288, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:
1. Визнати неповажними підстави, наведені у клопотанні Київської міської ради про поновлення строку на касаційне оскарження.
2. Касаційну скаргу Київської міської ради на постанову Північного апеляційного господарського суду від 20.11.2019  у справі № 910/6668/19 залишити без руху.
3. Надати скаржнику строк, тривалістю 10 днів з дня вручення копії цієї ухвали, для надання клопотання (заяви) про поновлення строку на касаційне оскарження з наведенням інших підстав для поновлення строку.
4 . Довести до відома скаржника, що поштову кореспонденцію слід надсилати за адресою Касаційного господарського суду: 01016, м. Київ, вул. О.Копиленка, 6.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
Головуючий                                                                                             Суховий В.Г.
Судді                                                                                                       Берднік І.С.
                                                                                                          Міщенко І.С.