УХВАЛА

12 березня 2020 року
м. Київ
справа №П/811/3429/14
адміністративне провадження №К/9901/5855/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Хохуляка В.В., 
суддів - Бившева Л.І., Шипуліна Т.М.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 10.12.2019 у справі №П/811/3429/14 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Велта Трейдінг» до Маловисківської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби в Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Велта Трейдінг» звернулось до адміністративного суду з позовом до Маловисківської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби в Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 28.04.2014 №0001771502, яким підприємству зменшено суму бюджетного відшкодування з податку на додану вартість за грудень 2013 року за основним платежем в розмірі 1814080,00грн., штрафною (фінансовою) санкцією в розмірі 907040грн.

Постановою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 23.10.2015 позов задоволено частково.

Постановою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 30.03.2016 скасовано постанову Кіровоградського окружного адміністративного суду від 23.10.2015 та ухвалено нове рішення про задоволення позовних вимог в повній мірі.

За наслідками розгляду касаційної скарги Маловисківської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби в Кіровоградській області, постановою Верховного Суду від 19.09.2019 скасовано постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 30.03.2016, а справу направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 10.12.2019 скасовано рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 23.10.2015 у справі №П/811/3429/14 та ухвалено нове рішення про задоволення позову.

Не погоджуючись з рішенням суду апеляційної інстанції Головне управління Державної податкової служби у Кіровоградській області 28.02.2020 звернулось з касаційною скаргою до Верховного Суду.

Водночас відповідачем у касаційній скарзі порушено питання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень з обґрунтуванням поважності причин пропуску такого строку.

Керуючись частиною п`ятою статті 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» від 22.12.2005 №3262, згідно з якою судді мають право на доступ до усіх інформаційних ресурсів Єдиного державного реєстру судових рішень з`ясовано, що постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 10.12.2019 була ухвалена в судовому засіданні та набрала законної сили з дати її ухвалення. Повний текст постанови виготовлено 11.12.2019.

Враховуючи викладене, останнім днем для звернення до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою в межах встановленого законом строку був день із датою 10.01.2020, в той час, як касаційну скаргу відповідачем подано до Верховного Суду 28.02.2020, що свідчить про пропуск встановленого законом процесуального строку на касаційне оскарження.

В обґрунтування поважності підстав пропуску строку касаційного оскарження при поданні касаційної скарги позивач вказує на те, що у зв`язку з не вирішенням Третім апеляційним адміністративним судом питання щодо процесуального правонаступництва у справі під час судового засідання, це призвело до невчасного отримання копії постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 10.12.2019 та подальшого пропуску процесуального строку на звернення з касаційною скаргою.

Доводи податкового органу про поважність причин пропуску строку при поданні касаційної скарги зводяться до того, що районні Державні податкові інспекції втратили статус самостійних юридичних осіб, а отже втратили процесуальну дієздатність, а отже оскільки діяльність Маловисківської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби в Кіровоградській області припинено, відповідачем у справі є Головне управління Державної податкової служби у Кіровоградській області.

Разом з тим, наведені відповідачем у заяві про поновлення строку касаційного оскарження підстави не можуть бути визнані судом поважними, з огляду на наступне.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно з частиною першою статті 13 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Враховуючи викладене, особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями після їх перегляду в апеляційному порядку, можуть скористатися правом їх оскарження у касаційному порядку, яке повинно бути реалізовано у встановленому вказаним Кодексом порядку. 

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

В свою чергу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (пункт 109 рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07.07.1989).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. 

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку касаційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання касаційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у касаційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку касаційного оскарження з поважних причин. 

Посилання податкового органу на факт не вирішення судом апеляційної інстанції клопотання щодо процесуального правонаступництва не є поважною причиною пропуску строку касаційного оскарження з тих причин, що конверт з копією постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 10.12.2019 було направлено на останню зазначену в справі адресу відповідача, та за умови неотримання конверт мав бути повернутий на адресу суду або в подальшому скерований за належністю.

Однак, постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 10.12.2019 було вручено представнику Маловисківської державної податкової інспекції Новоукраїнського управління Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області 23.12.2019, що підтверджується рекомендованими повідомленням про вручення поштового відправлення №4900078304125, а передано на адресу Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області лише 24.02.2020.

Пунктом 6.1 Положення про Маловисківську державну податкову інспекцію Новоукраїнського управління Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області встановлено, що державна податкова інспекція здійснює взаємовідносини з усіма структурними підрозділами Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області з питань, що відносяться до компетенції відділу.

Вказані посилання Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області не можуть бути поважною причиною пропуску процесуального строку, оскільки податковий орган є суб`єктом владних повноважень, що здійснює свою діяльність на професійній основі, а тому труднощі в організації своєчасного виконання обов`язків працівників контролюючого органу є проблемою внутрішньої організації роботи податкового органу.

Враховуючи зазначене, суд не вбачає підстав для визнання, викладених відповідачем у заяві про поновлення строку касаційного оскарження, причин пропуску такого строку поважними. 

У випадку наявності інших підстав та доказів, які б підтверджували неможливість своєчасного вчинення процесуальної дії зі звернення до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою у строк, визначений законом, відповідач має право звернутися до Верховного Суду з відповідною обґрунтованою заявою.

Відповідно до частини третьої статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом двадцяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини четвертої статті 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Проте, всупереч цим вимогам заявником до касаційної скарги не додано документ про сплату судового збору у визначеному законом розмірі.

Згідно з підпунктом 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI за подання касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви. 

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI (в редакції, чинній на момент звернення до суду з позовом -  жовтень 2014 року) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01.01.2014 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1218,00грн. (стаття 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2014 рік» від 16.01.2014 №719-VII).

Відповідно до вимог статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI (в редакції чинній на час подання позову) за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру позивачу (юридичній особі) необхідно було сплатити 2 відсотки розміру майнових вимог, але не менше 1,5 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 4 розмірів мінімальної заробітної плати, що складало 4872,00грн.

Отже, судовий збір, який Головне управління Державної податкової служби у Кіровоградській області повинно сплатити при поданні касаційної скарги, становить: 4872,00грн. х 200% = 9744,00грн.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів: УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102. Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) UA288999980313151207000026007, код ЄДРПОУ: 38004897, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Код класифікації доходу бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)». Призначення платежу: «________ код клієнта за ЄДРПОУ; судовий збір за позовом _________ у справі №_________, Верховний Суд».

Згідно з частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, частиною першою якої передбачено залишення позовної заяви без руху із зазначенням її недоліків, способу та строку для їх усунення, який не може перевищувати двадцяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, касаційну скаргу необхідно залишити без руху, встановивши строк, протягом якого заявник має усунути вказані недоліки та надати суду касаційної інстанції обґрунтовану заяву про поновлення строку касаційного оскарження з доданням належних доказів, які б підтверджували неможливість своєчасного вчинення процесуальної дії зі звернення до суду касаційної інстанції з скаргою у строк, визначений законом та документ про сплату судового збору у встановленому законом порядку та розмірі.

Керуючись статтями 169, 248, 327, 329, 332, 359 КАС України, суд -

у х в а л и в:

Касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 10.12.2019 у справі №П/811/3429/14 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Велта Трейдінг» до Маловисківської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби в Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - залишити без руху.

Встановити особі, що подала касаційну скаргу, двадцятиденний строк для усунення виявлених недоліків касаційної скарги з моменту отримання ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Після усунення недоліків касаційної скарги у строк, встановлений судом, вона вважатиметься поданою у день первинного її подання до суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................
В.В. Хохуляк
Л.І. Бившева
Т.М. Шипуліна
Судді Верховного Суду