У х в а л а  
 
15 травня 2020 року
м. Київ
 
справа № 501/2015/16-ц
провадження № 61-7795 ск 20
 
Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М.,
 
розглянув касаційну скаргу  ОСОБА_1 на постанову Одеського апеляційного суду від 24 березня 2020 року в справі за позовом ОСОБА_2 , яка діє в інтересах малолітніх дітей ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , Публічного акціонерного товариства національної акціонерної страхової компанії «Оранта», Приватного акціонерного товариства страхової компанії «Галицька» про стягнення матеріальної та моральної шкоди, спричиненої смертю потерпілого, 
 
В с т а н о в и в:
 
10 травня2020 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_6 , надіслала засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Одеського апеляційного суду від 24 березня 2020 року. Повний текст рішення суду апеляційної інстанції складений 09 квітня 2020 року.
 
У касаційній скарзі представник ОСОБА_1 - ОСОБА_6 ,. просить суд касаційної інстанції скасувати постанову Одеського апеляційного суду від 24 березня 2020 року, в частині стягнення грошових коштів з ОСОБА_1 , та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.
 
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями, для розгляду справи визначено суддю-доповідача Ігнатенка В. М.
 
Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на таке.
 
У порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому розмірі.
 
Натомість, у касаційній скарги міститься клопотання представника   ОСОБА_1 - ОСОБА_6 , про відстрочення сплати судового збору у період дії карантину в Україні, встановленого Кабінетом Міністрів України на запобігання поширення коронавірусної хвороби (COVID-19).
 
У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, в тому числі й органів державної влади.
 
Згідно із статтею 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, у порядку передбаченому законом, може своєю ухвалою відстрочити сплату судового збору.
 
Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або           2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
 
Отже, відповідними нормами законодавства України не передбачено відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги з підстав, заявлених представником відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_6 .
 
Разом із цим, у пункті 3 розділу ХII «Прикінцеві положення» ЦПК України зазначено, зокрема, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, зокрема, статтями 185, 393 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.
 
Тобто, ЦПК України передбачено право заявника касаційної скарги на усунення недоліків касаційної скарги, зокрема, у випадку залишення її без руху для надання доказів сплати судового збору в установленому розмірі, в строки, визначені судом, які продовжуються до закінчення дії зазначеного карантину.
 
Тобто, відсутні правові та фактичні підстави для задоволення клопотання представника ОСОБА_1 - ОСОБА_6 , про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Одеського апеляційного суду від 24 березня 2020 року
 
Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (підпункт 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»», в редакції, чинній станом на дату подання позовної заяви у даній справі).
 
Розмір мінімальної заробітної плати станом на 01 січня 2016 року становив 1 378,00 грн.
 
Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
 
У відповідності до касаційної скарги, заявник оскаржує рішення суду апеляційної інстанції щодо стягнення з нього грошових коштів в сумі 75 000,00 грн.
 
Таким чином, ОСОБА_1 , за подання касаційної скарги на постанову Одеського апеляційного суду від 24 березня 2020 року, слід надати докази про сплату судового збору у розмірі 1 500,00 грн (75 000,00*1%*200%).
 
Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі м. Києва, код ЄДРПОУ: 38004897, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030102, номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): НОМЕР_1 .
 
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати оригінал документа, що підтверджує його сплату.
 
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала. За змістом частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу щодо форми і змісту, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
 
Частиною третьою статті 393 ЦПК України установлено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4частини другої статті 394 цього Кодексу.
 
Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня          2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» установлено з 12 березня 2020 року до 3 квітня  2020 року на усій території України карантин, а 25 березня 2020 року Кабінетом Міністрів України (далі - КМУ) на території України запроваджено режим надзвичайної ситуації та продовжено карантин до 24 квітня          2020 року. Однак, 22 квітня 2020 року та в подальшому 04 травня 2020 року, відповідними рішеннями КМУ карантин продовжено до 22 травня 2020 року.
 
У пункті 3 розділу ХII «Прикінцеві положення» ЦПК України зазначено, зокрема, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.
 
Касаційну скаргу  ОСОБА_1 необхідно залишити без руху з наданням йому можливості усунути вищевказані недоліки.
 
На підставі наведеного, керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,
 
У х в а л и в:
 
Залишити без руху касаційну скаргу  ОСОБА_1 на постанову Одеського апеляційного суду від 24 березня 2020 року, та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 15 червня 2020 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвалита закінчення строку дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на запобігання поширення коронавірусної хвороби (COVID-19).
 
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.
 
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                          В. М. Ігнатенко