ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/9113/20                                                                  Суддя (судді) першої інстанції: Клочкова Н.В.
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
  02 червня 2020 року                                                                                            м. Київ
          
Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
судді-доповідача                               Аліменка В.О., 
суддів                                                   Кучми А.Ю., Бєлової Л.В.
за участю секретаря                               Юрковець А.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Міністерства оборони України на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 28 квітня 2020 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "КСМ-Трейд" до Міністерства оборони України про зобов`язання вчинити дії ,-
В С Т А Н О В И Л А:
До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «КСМ-Трейд» до Міністерства оборони України, в якій позивач, із врахуванням заяви про збільшення позовних вимог просив суд:
- зобов`язати тендерний комітет Міністерства оборони України внести зміни до оголошення про проведення відбору учасників для проведення переговорної процедури закупівлі для потреб оборони за процедурою закупівлі №UA-2020-04-15-006894-b по предмету закупівлі: мастильні засоби (09210000-4) (моторні оливи), а саме, виключити вимогу щодо надання протоколу стендових випробувань, викладену в підпункті 3 пункту 3.2 розділу 3 «Технічні якісні та кількісні характеристики предмету закупівлі» та додаткові вимоги замовника щодо еквіваленту, які викладені в абазацах-7-9 пункту 3.2 розділу 3 «Технічні якісні та кількісні характеристики предмету закупівлі» (сторінка 4 оголошення);
- визнати незаконним та скасувати рішення тендерного комітету Міністерства оборони України, оформлене протоколом засідання тендерного комітету Міністерства оборони України від 15 квітня 2020 року №75/185/1 про затвердження оголошення про проведення відбору учасників для проведення переговорної процедури закупівлі: мастильні засоби (09210000-4) (моторні оливи) в частині вимог викладених в підпункті 3 пункту 3.2 розділу 3 «Технічні якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі», а також додаткових вимог замовника щодо еквіваленту, які викладені в абзацах 7-9 пункту 3.2 розділу 3 «Технічні якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі» (сторінка 4 оголошення).
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що Міністерством оброни України було оголошено процедуру на закупівлю мастильних засобів, але у зв`язку з дискримінаційними умовами, що містяться в оголошенні про проведення відбору учасників для проведення переговорної процедури закупівлі для потреб оборони за процедурою закупівлі №UA-2020-04-15-006894-b по предмету закупівлі: мастильні засоби (09210000-4) (моторні оливи). При цьому, дискримінаційні умови, які оскаржує позивач, на його думку, позбавляють позивача можливості прийняти участь у вказаній процедурі закупівлі на рівних з іншими можливими учасниками умовах.
Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 28 квітня 2020 року позовні вимоги задоволено.
Не погодившись із рішенням суду відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій просить відмовити в задоволенні позовних вимог.
Зокрема, апелянт вказує, що рішення суду першої інстанції є необґрунтованим, винесеним з порушенням норм матеріального та процесуального права, а відтак підлягає скасуванню.
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, які з`явились в судове засідання, дослідивши доводи апеляційних скарг та перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду - скасуванню.
Згідно з ст. 317 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції скасовує її та ухвалює нове рішення, якщо визнає, що судом першої інстанції порушено норми матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи. 
З матеріалів справи вбачається, що товариство з обмеженою відповідальністю «КСМ-Трейд» з 28 жовтня 2010 року зареєстровано як юридична особа приватного права у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, про що до реєстру внесено відповідний реєстраційний запис, одним із видів господарської діяльності товариства є неспеціалізована оптова торгівля (код КВЕД 46.90).
15 квітня 2020 року Міністерство оборони України оприлюднило оголошення про проведення відбору учасників для проведення переговорної процедури закупівлі для потреб оборони, предмет закупівлі: мастильні засоби (09210000-4) (моторні оливи) (ідентифікатор закупівлі: UA-2020-04-05- 006894-b), яка проводиться відповідно до      Закону України «Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони»  (надалі - оголошення).
Вказане оголошення затверджено протоколом засідання тендерного комітету Міністерства оборони України від 15 квітня 2020 року №75/185/1.
Предметом закупівлі відповідно до пункту 2 оголошення зазначено мастильні засоби (09210000-4) (моторні оливи). Лот №1 Моторні оливи (09211100-2) (Олива моторна АЗМОЛ ГАРАНТ М-4042ВТ або еквівалент), лот №2 моторні оливи (09211100-2) (Олива моторна АЗМОЛ ГАРАНТ М-4042ВТ або еквівалент). Код за ДК 021:2015:09210000-4- Мастильні засоби.
Позивачем надані суду документи на підтвердження можливості поставки відповідного товару та відповідної якості. Так, відповідно до наявної в матеріалах справи копії листа товариства з обмеженою відповідальністю «ІТІОЛІ» від 20 квітня 2020 року №20/04-20, останнє, як виробник оливи моторної ГАЗТРЕЙД ГАРАНТ М-4042ВТ, підтвердило свої гарантії щодо можливості поставки позивачу даного товару у необхідній кількості та у встановлені строки відповідно до вимог оголошення про проведення відбору учасників для проведення переговорної процедури на закупівлю мастильних засобів (09210000-4) (олива моторна), що оприлюднено Міністерством оборони України на веб-порталі Уповноваженого органу за № UA-2020-04-15- 006894-b.
Також, в матеріалах справи наявна копія паспорта якості №47 на оливу моторну ГАЗТРЕЙД ГАРАНТ М-4042ВТ та сертифікат відповідності серії ВВ №0144458   щодо відповідності вказаної оливи моторної вимогам ТУ У 19.2-40930702001:2017.
Враховуючи, що одним з видів господарської діяльності позивача є неспеціалізована оптова торгівля, а також з урахуванням гарантій наданих виробником оливи моторної ГАЗТРЕЙД М-4042ВТ щодо поставки позивачу у необхідній кількості, позивач мав намір запропонувати вказану продукцію, як еквівалент оливи, зазначеної у оголошенні відповідача.
Проте, у відповідності до підпункту 3 пункту 3.2 розділу 3 оголошення (який оскаржує позивач) визначені умови, за яких приймається пропозиція учасника, з поміж іншого, також встановлені додаткові вимоги до еквівалента моторної оливи АЗМОЛ ГАРАНТ М-4042ВТ, зокрема: «Для підтвердження відповідності цінової пропозиції технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам замовника учасник у складі цінової пропозицій повинен надати:  3) Cкановану копію протоколу стендових випробувань оливи, виданого виробнику оливи, яка пропонується до постачання, в двигуні типу 6ТД-2 (6ТД-2Е) потужністю 1200 к.с. в обсязі гарантійного наробітку 300 годин, виданий спеціалізованим підприємством, що здійснює випробування та дослідження в галузі двигунобудування; щодо того, що  у випадку надання пропозицій стосовно постачання еквіваленту оливи моторної АЗМОЛ ГАРАНТ М-4042ВТ (ТУ     У     23.2-00152365-229:2006) учасник у складі пропозиції, крім документів зазначених вище,    повинен надати: підтверджуючі документи щодо внесення вказаної оливи в конструкторську документацію двигунів в якості основної марки та в хіммотологічні карти; підтверджуючі документи, щодо допуску до застосування оливи в Збройних Силах України (витяг з наказу Міністерства оборони України або копія спільного рішення (вказівки) управлінь, які відають замовленням та експлуатацією ОВТ і начальником ЦУЗПММ)».
Тобто, у разі, якщо учасник процедури закупівлі має намір запропонувати саме еквівалент оливи моторної, він має надати у тому числі підтверджуючі документи щодо внесення вказаної оливи в конструкторську документацію двигунів в якості основної марки та щодо хіммотологічної карти, а також підтверджуючі документи щодо допуску до застосування оливи в Збройних Силах України (витяг з наказу Міністерства оборони України або копія спільного рішення (вказівки) управлінь, які відають замовленням та експлуатацією ОВТ і начальником ЦУЗПММ).
В той же час, відповідно до наявної в матеріалах справи копії листа державного концерну «Укроборонпром» від 19 лютого 2020 року №UOP 17-1309, двигуни 5ТДФМА-1 або типу 6ТД-2 (6ТД-2Е), на яких можливо пройти стендові випробування оливи, відповідні обладнання, погоджені програми випробувань і підготовлені фахівці є тільки на державних підприємствах «Харківське конструкторське бюро з двигунобудування» та «Завод імені В.О. Малишева», а виробником зазначених двигунів є державне підприємство «Завод імені В.О. Малишева».
Згідно копії листа державного підприємства «Харківське конструкторське бюро з двигунобудування» від 18 лютого 2020 року №59, державне підприємство «Харківське конструкторське бюро з двигунобудування» не зможе виконати в 2020 році стендові випробування моторних олив, оскільки на сьогоднішній день план державного підприємства на 2020 рік вже сформований, узгоджений з державним концерном «Укроборонпром» та ним виконується.
Позивач вважає, що він позбавлений можливості прийняти участь у проведенні відбору учасників за оголошенням відповідача, у зв`язку з вищевказаними дискримінаційними умовами, зазначеними останнім в оголошенні, зокрема, в частині вимог викладених в підпункті 3 пункту 3.2 розділу 3 «Технічні якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі», а також додаткових вимог замовника щодо еквіваленту, які викладені в абзацах 7-9 пункту 3.2 розділу 3 «Технічні якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі» (сторінка 4 оголошення), а саме, щодо надання сканованої копії протоколу стендових випробувань оливи, виданого виробнику оливи, яка пропонується до постачання, в двигуні типу 6ТД-2 (6ТД-2Е) потужністю 1200 к.с. в обсязі гарантійного наробітку 300 годин, виданий спеціалізованим підприємством, що здійснює випробування та дослідження в галузі двигунобудування та, у випадку надання пропозицій стосовно постачання еквіваленту оливи моторної АЗМОЛ ГАРАНТ М-4042ВТ (ТУ     У     23.2-00152365-229:2006): підтверджуючих документів щодо внесення вказаної оливи в конструкторську документацію двигунів в якості основної марки та в хіммотологічні карти; підтверджуючих документів, щодо допуску до застосування оливи в Збройних Силах України (витяг з наказу Міністерства оборони України або копія спільного рішення (вказівки) управлінь, які відають замовленням та експлуатацією ОВТ і начальником ЦУЗПММ),    у зв`язку з тим, що процедура отримання протоколу випробувань займає значний проміжок часу, що є значно більшим ніж тривалість періоду надання тендерних пропозицій, що стало підставою для звернення до адміністративного суду з вказаною позовною заявою.
Крім цього, позивач наполягає на тому, що інші умови відповідного оголошення, які не оскаржуються позивачем, є достатніми, повністю дозволяють встановити належну якість та відповідність технічним характеристикам предмету закупівлі.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначені Законом України "Про публічні закупівлі". Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 22 Закону України "Про публічні закупівлі" тендерна документація повинна містити інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). 
При цьому технічна специфікація повинна містити: детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні та якісні характеристики; вимоги щодо технічних і функціональних характеристик предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або якщо доцільніше зазначити такі показники; посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов`язану з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними або національними стандартами, нормами та правилами. Технічна специфікація не повинна містити посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим, а специфікація повинна містити вираз "або еквівалент". Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі повинні передбачати необхідність застосування заходів із захисту довкілля.
Закони України "Про захист економічної конкуренції" та "Про публічні закупівлі" дійсно не визначають, що наявність двох і більше виробників певної продукції є доказом відсутності дискримінації. 
Разом з тим, відсутність такої норми не є перешкодою для врахування зазначеного критерію, як наявність кількох виробників продукції, під час оцінки доводів скаржника щодо встановлення замовником дискримінаційних умов. 
Так, за частиною другою  статті 22 Закону № 922-VIII  тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.
Тендерна документація повинна містити, зокрема інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). При цьому технічна специфікація повинна містити: детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні та якісні характеристики; вимоги щодо технічних і функціональних характеристик предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або якщо доцільніше зазначити такі показники; посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов`язану з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними або національними стандартами, нормами та правилами. Технічна специфікація не повинна містити посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим, а специфікація повинна містити вираз "або еквівалент". Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі повинні передбачати необхідність застосування заходів із захисту довкілля.
Тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.
Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.
Відповідність продукції позивача вимогам певних стандартів, які вказані у технічній документації, не забороняє замовнику у такій документації встановлювати інші вимоги щодо предмета закупівлі, які відповідатимуть його потребам.
Слід також зазначити, що ознаки дискримінації могли мати місце у випадку встановлення у тендерній пропозиції таких правил, які б не були передбачені чинним законодавством, однак ставили заінтересовану особу у вкрай невигідне становище з іншими учасниками з огляду на наявність у неї певних ознак, на які такі правила були розраховані з метою обмеження цієї особи у реалізації свого права.
Отже, спеціальним законодавством у галузі публічних закупівель регламентонвано вимоги до тендерної документації та окреслено імперативні межі кваліфікаційних критеріїв, у рамках яких замовник наділений диспозитивними повноваженнями щодо встановлення певних вимог до учасників торгів.
Разом з тим, невідповідність тендерної пропозиції учасника вказаним вимогам, зумовлює підстави для її відхилення, що є деструктивним наслідком невиконання особою, яка виявила намір взяти участь у відповідній процедурі публічних закупівель, відповідних вимог замовника.
Апелянт вказує, що відповідно до діючих нормативних документів ГОСТ 25549-90 та ГОСТ В 18241-90 вибір та призначення марок пально-мастильних матеріалів, які застосовуються на зразках озброєння та військової техніки (ОВт), визначення допустимої заміни вітчизняних та зарубіжних марок здійснює виключно виробник відповідних зразків ОВТ.
Документом, який встановлює номенклатуру конкретних марок пально-мастильних матеріалів, що застосовуються на ОВТ є хіммотолічна карта.
Також, зазначає, що відповідно до вимог Інструкції з контролю якості пально- мастильних матеріалів, спеціальних рідин та компонентів ракетного палива у Збройних Силах України, затвердженої наказом Міністра оборони України від 16.12.2011 № 277 , на ОВТ застосовуються пально-мастильні матеріали, передбачені технічною документацією з експлуатації і допущені до застосування наказами  Міністерства оборони України, а також спільними вказівками відповідних управлінь, що відають замовленнями та експлуатацією озброєння та військової техніки,  і Центрального управління забезпечення пально-мастильними матеріалами Збройних Сил України Тилу Збройних Сил України.
При визначенні потреби у закупівлі оливи моторної АЗМОЛ ГАРАНТ М-4042 ВТ була врахована подальша перспектива переводу бронетанкової техніки на використання єдиної марки моторної оливи, надходження до військових частин Збройних Сил України сучасних зразків бронетанкової техніки та вимог ПП. 3.5 ГОСТ В 18241-90 стосовно уніфікації та максимального скорочення номенклатури пально-мастильних матеріалів, що застосовуються на ОВТ.
Міністерство оброни України зазначило, що основні положення щодо розроблення та постановлення на виробництво нової (модернізованої та модифікованої) продукції нафтопереробки та нафтохімії визначені ДСТУ 4311:2004.
Враховуючи зазначене, для допущення до застосування еквівалентів (нових марок) оливи моторної АЗМОЛ ГАРАНТ М-4042Вт на відповідних зразках ОВТ учаснику процедури торгів необхідно провести заходи, визначені ДСТУ 4311:2004, спільно з виробником ОВТ опрацювати питання внесення змін до хіммотологічних карт, надати матеріали результатів випробувань та копії внесених змін до хіммотологічних карт до управління, що відають замовленнями та експлуатацією озброєння та військової техніки, Центрального управління забезпечення пально-мастильними матеріалами Тилу Командування Сил логістики Збройних Сил України для відпрацювання спільних вказівок щодо застосування нової продукції на ОВТ Збройних Сил України.
Протокол стендових випробувань є документом, що визначає фізико-хімічні властивості оливи, які визначені нормативним документом, в сукупності з оцінкою її поводження (стабільності), впливу на надійність, довговічність та безвідказність двигуна , тобто властивості оливи під час її безпосереднього застосування під час експлуатації ОВТ. Стендові випробування є одним із елементів кваліфікаційних випробувань нових марок пально-мастильних матеріалів.
Питання проведення стендових випробувань на  відповідних спеціалізованих підприємствах, що здійснюють випробування та дослідження в галузі двигунобудування не відноситься до компетенції Міністерства оброни України, та знаходиться виключно в площині господарських відносин цих підприємств та виробника пально-мастильних матеріалів.
Також, Замовником не встановлено обмеження про надання протоколу стендових випробувань тільки державним підприємством «Харківське конструкторське бюро з двигунобування».
Також, колегія суддів, зазначає, що відповідно до наявної в матеріалах справи копії листа державного концерну «Укроборонпром» від 19 лютого 2020 року, двигуни 5ТДФМА-1 або типу 6ТД-2, на яких можливо пройти стендові випробування оливи, відповідні обладнання, погоджені програми випробувань і підготовлені фахівці є не тільки на державному підприємстві «Харківське конструкторне бюро з двигунобудування», а й на підприємстві «Завод імені В.О. Малишева».
Посилання позивача, стосовно одного виробника оливи Азмоз Гарант М-4042 ВТ не відповідає дійсності, оскільки, відповідно до змін №6 до Технічних умов ТУ У 23.2-00152365-29:2006 «Олива моторна АЗМОЛ ГАРАНТ М-4042 ВТ» виробництво оливи дозволяється на підприємствах ТОВ «НВН Агрінол» та ТОВ «СП Азмол-БіПі».
Слід зазначити, що основні положення щодо розроблення та поставляння на виробництво нової продукції нафтопереробки та нафтохімії визначені ДСТУ 4311:2004.
Посилання позивача про позбавлення його можливості прийняти участь у проведенні  відбору учасників за оголошенням відповідача, у зв`язку  з  дискримінаційними умовами зазначеними в підпункті 3 пункту 3.2 розділу 3 «Технічні якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі», а також про надання сканованої копії протоколу стендових випробувань оливи, у зв`язку з тим, що процедура отримання проткололу випробувань займає значний проміжок часу, що є значно більшим ніж тривалість періоду надання тендерних пропозицій, що стало підставою для звернення до суду з вказаним позовом, не відповідає дійсності, оскільки, технічні умови ТУ У 19.2-40930702001:2017 Олива моторна «Газтрейд Гарант М-4042ВТ» ТОВ «Газтрейд», чинні з 28.07.2017 року, власник технічних умов або виробник вказаної моторної оливи, маючи реальне бажання на поставку оливи моторної «Газтрейд Гарнат М4042ВТ», як еквіваленту оливи моторної АЗМОЛ ГАРАНТ М-4042ВТ, за більш ніж 3 роки мали реальну можливість провести всі випробування для участі в процедурі закупівлі.
Закон № 922-VIII  обмежує умови щодо торговельної марки, фірми, патенту, конструкції або типу предмета закупівлі, джерело його походження або виробника, проте не забороняє визначати в технічній специфікації тендерної документації технології (способу) виготовлення предмета закупівлі. 
З аналізу наведених правових положень слідує, що   замовник має право вибору технології виготовлення продукції, яка є предметом закупівлі, та не обмежений у можливості встановлювати вимоги, які спрямовані на забезпечення задоволення його потреб у продукції з відповідними технічними характеристиками.
При вирішнні справи, колегія суддів, враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану ним у справах «Салов проти України» від 06.09.2005        (заява №65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» від 18.07.2006 (заява №63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 (заява №4909/04; пункт 58), відповідно до якої принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1  статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод  зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Так, у справі «Беєлер проти Італії» Європейський суд з прав людини зазначив, що будь-яке втручання органу влади у захищене право не суперечитиме загальній нормі, викладеній у першому реченні частини 1    статті 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, лише якщо забезпечено «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогам захисту основоположних прав конкретної особи. Питання щодо того, чи було забезпечено такий справедливий баланс, стає актуальним лише після того, як встановлено, що відповідне втручання задовольнило вимогу законності і не було свавільним.
Надаючи оцінку всім доводам апелянта, судова колегія приймає до уваги Висновок № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому зазначено, що при викладенні підстав для прийняття рішення суд повинен надати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.
Суд апеляційної інстанції також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).
Крім того, у рішеннях ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, Суд зазначив, що «…хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід…».Згідно зі  ст. 6 КАС України  та  ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Відповідно до ч.1   ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України       завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно з. ч.1   ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених   статтею 78 цього Кодексу.
Доводи апеляційної скарги, на переконання колегії суддів, спростовують висновків суду.
В розумінні       ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України       рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним, обґрунтованим та відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Згідно п. 4 ч. 1   ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
За наведених обставин, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню, апеляційна скарга відповідача - задоволенню.
Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, - 
П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу Міністерства оборони України - задовольнити.
Рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 28 квітня 2020 року - скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач                                                                      В.О. Аліменко 

Судді                                                                                          А.Ю. Кучма 

                                                                                                    Л.В. Бєлова

Повний текст постанови складено 02 червня 2020 року.