справа № 991/1849/20
провадження №11-сс/991/401/20

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
АПЕЛЯЦІЙНА ПАЛАТА

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 травня 2020 року м.Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:
головуючого – судді ОСОБА_1 , 
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_4 , 
за участю адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Києві апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 , яка діє в інтересах ОСОБА_7 , на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 22 квітня 2020 року про відмову у задоволенні заяви про роз`яснення судового рішення,

ВСТАНОВИЛА:
Зміст оскаржуваного рішення і встановлені судом обставини.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 02 квітня 2020 року частково задоволено скаргу адвоката ОСОБА_8 в інтересах ОСОБА_7 , подану за п.1 ч.1 ст.303 КПК України на бездіяльність прокурора, що полягає у нездійсненні процесуальних дій, та зобов`язано прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (надалі – САП), який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні, відомості про яке 22 березня 2018 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань (надалі – ЄРДР) за №42018000000000675, розглянути клопотання адвоката ОСОБА_8 №248 від 05 лютого 2020 року.
15 квітня 2020 року адвокат  ОСОБА_6  в інтересах  ОСОБА_7  звернулась із заявою про роз`яснення вищевказаної ухвали слідчого судді. Заява мотивована тим, що в ухвалі слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 02 квітня 2020 року застосовані формулювання, якими обґрунтовуються висновки суду, зміст яких є незрозумілим. Заявникстверджує, що з метою вірного розуміння висновків, викладених у вказаному судовому рішенні, з урахуванням посилання слідчого судді на відсутність формальних повноважень задовольнити скаргу в частині зобов`язання службових осіб САП внести зміни до ЄРДР, скаржник потребує роз`яснень щодо зазначених у заяві питань.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 22 квітня 2020 року у задоволенні заяви адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 про роз`яснення ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 02 квітня 2020 року відмовлено на підставі того, що при постановленні ухвали від 02 квітня 2020 року дотримані вимоги ч.1 ст.372 КПК України, жоден з пунктів резолютивної частини ухвали не допускає різночитання та є зрозумілим, а викладені у заяві доводи стосуються лише можливості неналежного виконання ухвали та питань процесуального статусу  ОСОБА_7 , наявності чи відсутності процесуальних помилок під час досудового розслідування, роз`яснення нормативних актів, роз`яснення природи первинного клопотання адвоката тощо, проте зазначені питання виходять за межі розгляду питання про роз`яснення судового рішення. 

Вимоги апеляційної скарги та узагальненні доводи особи, яка її подала.
29 квітня 2020 року адвокат ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 , не погоджуючись з ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 22 квітня 2020 року про відмову у роз`ясненні ухвали, звернулась до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду з апеляційною скаргою, в якій просить вказане рішення слідчого судді скасувати та направити її заяву про роз`яснення судового рішення до Вищого антикорупційного суду на новий розгляд.
В обґрунтування поданої апеляційної скарги адвокат ОСОБА_6 зазначає, що оскаржуване рішення не містить належного обґрунтування та є невмотивованим, оскільки слідчим суддею не надано належної оцінки аргументам, викладеним в заяві про роз`яснення судового рішення щодо нечіткості викладених в ухвалі від 02 квітня 2020 року висновків. Також, на думку адвоката ОСОБА_6 оскаржуване рішення містить положення, які не відповідають фактичним обставинам, викладеним в поданій заяві про роз`яснення судового рішення.

Позиції учасників судового провадження.
Адвокати ОСОБА_6 та ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримали доводи апеляційної скарги, просили її задовольнити на підставі викладених у ній обставин, рішення слідчого судді просили скасувати, зазначивши, що нероз`яснення положень ухвали від 02 квітня 2020 року може призвести до процесуальних помилок під час його виконання прокурором.
Прокурор у судове засідання не з`явився, про час та місце проведення якого повідомлений належним чином, проте надав до суду заперечення до апеляційної скарги, в яких просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржувану ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 22 квітня 2020 року без змін.

Мотиви суду.
Відповідно до вимог п.3 ч. 2 ст.395 КПК України апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення, якщо інше не передбачене цим Кодексом, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду відповідно до ч.1 ст.117 КПК України. 
У випадку необізнаності заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, вказані обставини за їх клопотанням можуть бути визнані поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому частиною 1 статті 117 КПК (постанова об`єднаної палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 27.05.2019 у справі № 461/1434/18).
Враховуючи те, що зматеріалів судового провадження вбачається, що у судовому засіданні 22 квітня 2020 року за участі, окрім інших, адвоката ОСОБА_6 , проголошено резолютивну частину оскаржуваної ухвали, повний текст якої 24 квітня 2020 року отримано особою, яка подала апеляційну скаргу, колегія суддів вважає за можливе вважати вказані обставини як об`єктивні перешкоди для подання апеляційної скарги через необізнаність зацікавленої особи з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, а отже поважною причиною пропущення строку на апеляційне провадження, у зв`язку з чим, з метою забезпечення права особи на апеляційне оскарження та на доступ до правосуддя, суд вважає за необхідне клопотання задовольнити, строк апеляційного оскарження ОСОБА_6 ухвали слідчого судді від 22 квітня 2020 року поновити.
Відповідно до ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є, зокрема, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу.
За положеннями ч.1 ст.380 КПК України якщо судове рішення є незрозумілим, суд який його ухвалив, за заявою учасників судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.
Роз`яснення полягає у викладенні рішення у більш ясній та зрозумілій формі і, виходячи з вимог кримінального процесуального закону, може бути здійснене у разі, якщо без такого роз`яснення судове рішення складно виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної його частини. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі. При цьому суд жодним чином не вправі змінювати зміст відомостей, викладених у судовому рішенні, і торкатись тих питань, які не були предметом судового розгляду.
Отже, роз`ясненню підлягає лише незрозуміле судове рішення, зумовлене його нечіткістю за змістом, можливістю різного тлумачення висновків суду, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, та тих осіб, котрі будуть здійснювати його виконання. Це дає змогу усунути недоліки судового рішення, які стосуються недотримання його ясності та визначеності. При цьому в заяві про роз`яснення рішення повинно бути зазначено, що саме в цьому рішенні є незрозумілим, у чому полягає ця незрозумілість, які припускаються варіанти тлумачення тих чи інших формулювань та найголовніше як це впливає на неможливість реалізації судового рішення.
Аналізуючи при розгляді апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 22 квітня 2020 року про відмову у роз`ясненні ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 02 квітня 2020 року зміст останньої, колегія суддів вважає, що зміст судового рішення викладено в доступній для його розуміння формі, мотиви прийняття такого рішення є доступними для сприйняття, не допускають подвійного тлумачення, в ухвалі містяться посилання на відповідні положення закону, якими керувався слідчий суддя, а резолютивна частина судового рішення містить зрозумілий висновок.
Так, із матеріалів судового провадження вбачається, що за ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 02 квітня 2020 року у справі №991/1849/20 скаргу адвоката ОСОБА_8 в інтересах ОСОБА_7 на бездіяльність прокурора у порядку п.1 ч.1 ст.303 КПК України задоволено частково, зобов`язано прокурора САП, що здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №42018000000000675 від 22 березня 2018 року, розглянути клопотання адвоката ОСОБА_8 №248 від 05 лютого 2020 року про виключення відомостей з ЄРДР, в якому заявник просив зобов`язати компетентну посадову особу САП внести зміни до ЄРДР та виключити відомості у даному кримінальному провадженні щодо повідомлення про підозру ОСОБА_7 від 29 травня 2017 року, повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 06 березня 2018 року, 30 травня 2018 року, та відомості про ОСОБА_7 як підозрювану у вказаному провадженні, скасувати вищевказані повідомлення про підозру та про зміну раніше повідомленої особі підозри.
В цій ухвалі слідчий суддя встановив бездіяльність прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури щодо розгляду клопотання адвоката ОСОБА_8 у кримінальному провадженні №42018000000000675 та неналежне реагування у розумінні кримінального процесуального закону, з тих підстав, що за результатами розгляду клопотання адвоката ОСОБА_8 №248 прокурором не прийнято мотивованої постанови та не вчинено жодних дій на виконання вимог цього клопотання, а надіслано листа з повідомленням про відсутність підстав для розгляду клопотання, встановивши таким чином бездіяльність щодо нерозгляду прокурором клопотання про виключення відомостей з ЄРДР.
Разом з тим, адвокат ОСОБА_6 , не погоджуючись з висновком слідчого судді про те, що зазначені в заяві про роз`яснення судового рішення питання виходять за межі розгляду питання про роз`яснення судового рішення, вказує на неналежне обґрунтування оскаржуваного рішення, оскільки питання щодо визначення правового статусу ОСОБА_7 , наявності чи відсутності процесуальних помилок під час досудового розслідування та природи первинного клопотання адвоката, мають істотне значення та досліджувались під час розгляду скарги слідчим суддею, а тому перебувають в межах розгляду заяви про роз`яснення судового рішення.
Постановою Великої Палати Верховного Суду від 08 серпня 2019 року у справі №202/4467/14-к визначено, що роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні незрозумілості судового акта і викладенні рішення суду у більш зрозумілій формі. Рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення (ухвала Верховного Суду України від 13 липня 2016 року у справі N 21-452іп16).
Відтак, роз`яснення судового рішення має значення не саме по собі, а в контексті його правильного виконання з урахуванням змісту рішення і волі суду, який його ухвалив. Метою роз`яснення судового рішення є його удосконалення для правильного розуміння учасниками судового провадження, органом виконання судового рішення. Роз`яснення судового рішення спрямоване на усунення незрозумілості, що ускладнює його реалізацію. Суть роз`яснення судового рішення полягає не в роз`ясненні мотивів, які покладені в основу рішення, а в роз`ясненні рішення саме з метою наступного його виконання.
Таким чином, відмовляючи у роз`ясненні рішення слідчий суддя прийшов до вірного висновку, що в ухвалі від 02 квітня 2020 року дотримані вимоги ч.1 ст.372 КПК України, рішення про зобов`язання прокурора розглянути клопотання адвоката про виключення відомостей з ЄРДР не допускає різночитання та є зрозумілим для виконання. Крім цього, правомірно зазначено і про дослідження факту наявності чи відсутності бездіяльності прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №42018000000000675 від 22 березня 2018 року, проте не обставин, зазначених адвокатом ОСОБА_6 в заяві про роз`яснення рішення, щодо визначення правового статусу ОСОБА_7 , наявності чи відсутності процесуальних помилок під час досудового розслідування.
Також суд зауважує, що посилання особи, яка звернулась з апеляційною скаргою, на необхідність роз`яснення рішення саме через незрозумілість мотивів з яких воно прийнято не свідчать про наявність перешкод для виконання ухвали від 02 квітня 2020 року та не впливають ані на порядок, ні на зміст прийняття виконавцем – прокурором процесуального рішення за результатами розгляду даного клопотання, а відтак не є обставиною, що унеможливлює та/або свідчить про неможливість виконання судового рішення.
Відтак, колегія суддів погоджується з висновками оскаржуваного рішення, вважаючи, що ухвала слідчого судді від 02 квітня 2020 року постановлена з дотриманням вимог ч.1 ст.372 КПК України, положення про зобов`язання вчинення дій не допускає різночитання та є зрозумілим для виконання, що визнано самим виконавцем, слідчим суддею надано належної оцінки всім аргументам та доводам адвоката ОСОБА_6 , врахована позиція кожного учасника судового провадження, у зв`язку з чим слідчий суддя обґрунтовано та правомірно відмовив адвокату ОСОБА_6 , яка діє в інтересах ОСОБА_7 , у задоволенні заяви про роз`яснення ухвали слідчого судді від 02 квітня 2020 року.
Натомість, посилання слідчого судді про відсутність можливості різночитання лише положень резолютивної частини ухвали від 02 квітня 2020 року не свідчить про необґрунтованість судового рішення від 22 квітня 2020 року, оскільки зміст останнього свідчить про надання оцінки слідчим суддею при його ухваленні положень як резолютивної, так і мотивувальної частин ухвали від 02 квітня 2020 року, у зв`язку з чим доводи апеляційної скарги в цій частині є непідтвердженими дослідженими матеріалами провадження.
На підставі викладеного, суд вважає ухвалу слідчого судді від 22 квітня 2020 року законною та обґрунтованою, прийнятою з додержанням вимог КПК України, правових підстав для скасування даного судового рішення за викладеними в апеляційній скарзі адвокатом ОСОБА_6 обставинами при апеляційному розгляді не встановлено, у зв`язку з чим залишає апеляційну скаргу без задоволення.
Керуючись ст.ст. 380, 392, 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:
Клопотання адвоката ОСОБА_6 про поновлення строку апеляційного оскарження задовольнити.
Поновити адвокату ОСОБА_6 , яка діє в інтересах ОСОБА_7 , строк апеляційного оскарження ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 22 квітня 2020 року.
Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 , яка діє в інтересах ОСОБА_7 , залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 22 квітня 2020 року про відмову у задоволенні заяви про роз`яснення судового рішення – ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 02 квітня 2020 року залишити без змін.
Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:
____________                          ___________                          ____________
ОСОБА_1                         ОСОБА_2                         ОСОБА_3