УХВАЛА

17 березня 2020 року 
Київ
справа №826/1432/17
адміністративне провадження №К/9901/4138/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Гімона М.М.,
суддів: Гусака М.Б.,  Усенко Є.А., 
перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДФС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.09.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 16.01.2020 у справі № 826/1432/17 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Росшина» до Головного управління ДФС у м. Києві про скасування податкових повідомлень-рішень,
ВСТАНОВИВ:
12.02.2020 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Головного управління ДФС у м. Києві (далі - ГУ ДФС).
Ухвалою Верховного Суду від 20.02.2020 зазначену касаційну скаргу залишено без руху та надано скаржнику строк для усунення встановлених судом недоліків, а саме, для надання документа про сплату судового збору та надання касаційної скарги, оформленої відповідно до вимог статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), зокрема, із зазначенням передбачених частиною четвертою статті 328 цього Кодексу підстав для оскарження судових рішень в касаційному порядку.
Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення (№0102929256546), копія ухвали суду від 20.02.2020 про залишення касаційної скарги без руху отримана скаржником 26.02.2020.
На виконання вищезгаданої ухвали суду у встановлений судом строк скаржник направив до суду клопотання про продовження строку для усунення недоліків в частині сплати судового збору, посилаючись на необхідність додаткового часу для сплати судового збору у даній справі.
Крім того, в ухвалі про залишення касаційної скарги без руху увагу скаржника було акцентовано на тому, що касаційна скарга не відповідає пункту 4 частини другої статті 330 КАС України, зокрема, не зазначені передбачені частиною четвертою статті 328 цього Кодексу підстави для оскарження судових рішень в касаційному порядку.
З огляду на зміст клопотання, воно містить той же самий виклад обставин, який судом визнано неналежним правовим обґрунтуванням підстав для оскарження судових рішень в касаційному порядку. Тобто, скаржником повторно викладено обставини справи, процитовано висновки акта перевірки та норми Податкового кодексу України з формальним зазначенням, що судами попередніх інстанцій ухвалені рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права, що не є належним правовим обґрунтуванням підстав касаційного оскарження судових рішень, передбачених частиною четвертою статті 328 КАС України.
Таким чином, скаржником не зазначено, підстави (підстав), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав), тим самим не дотримано вимог щодо форми і змісту касаційної скарги, встановлених статтею 330 КАС України.
Враховуючи межі перегляду судом касаційної інстанції, визначені статтею 341 КАС України, суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази. 
При цьому, з урахуванням змін до КАС України, які набрали чинності 08.02.2020, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, а тому відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження унеможливлює її прийняття та відкриття касаційного провадження.
Згідно з пунктом 4 частини п`ятої статті 332 КАС України касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем також, якщо у касаційній скарзі не викладені передбачені цим Кодексом підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку. 
У зв`язку з наведеним, надіслане клопотання не усуває виявлених судом недоліків касаційної скарги в частині обґрунтування підстав касаційного оскарження судових рішень, а тому не є такими, що свідчать про виконання вимог ухвали Верховного Суду від 20.02.2020 в цій частині.
Отже, скаржнику слід усунути цей недолік касаційної скарги.
Відповідно до частини другої статті 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
Враховуючи те, що заяву про продовження процесуального строку скаржником подано у належний строк та вона є обґрунтованою, процесуальний строк для усунення виявлених судом недоліків може бути продовжений в межах строку, який встановлювався для усунення недоліків цієї касаційної скарги.
На підставі вищенаведеного та керуючись положеннями статей 121 Кодексу адміністративного судочинства України, 
УХВАЛИВ:
Клопотання  Головного управління ДФС у м. Києві про продовження процесуального строку для усунення недоліків задовольнити.
Продовжити скаржнику строк для усунення недоліків касаційної скарги, а саме:
- надати касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 330 КАС України, зокрема, із зазначенням підстави (підстав), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав);
- надати платіжний документ про оплату судового збору за подання касаційної скарги у розмірі встановленому Законом України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» терміном десять днів з дня вручення копії цієї ухвали.
Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

М.М. Гімон
М.Б. Гусак 
 Є.А. Усенко ,
Судді Верховного Суду