УХВАЛА

08 травня 2020 року 
Київ
справа №160/9710/19
адміністративне провадження №К/9901/4423/20
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Мартинюк Н.М.,
суддів - Жука А.В., Мельник-Томенко Ж.М.,
перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 9 січня 2020 року у справі №160/9710/19 за позовом ОСОБА_1 до начальника Тернівського відділення поліції ГУНП Дніпропетровської області про визнання протиправною бездіяльності і зобов`язання вчинити дії,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 надіслав 12 лютого 2020 року до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 9 січня 2020 року у справі №160/9710/19.
Ухвалою Верховного Суду від 2 березня 2020 року вказану касаційну скаргу було залишено без руху, оскільки вона подана після закінчення строку на касаційне оскарження і не відповідала вимогам статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - "КАС України"), а тому на виконання цієї ухвали позивач повинен був надати:
1) клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження з доказами, які підтверджують поважність причин пропуску цього строку;
2) касаційну скаргу із зазначенням підстави (підстав), на якій (яких) подається касаційна скарга, передбачених статтею 328 цього Кодексу, і викладенням відповідних обґрунтувань, а також наданням її копій з додатками відповідно до кількості учасників справи;
3) документ про сплату судового збору.
На виконання ухвали про залишення касаційної скарги без руху ОСОБА_1 24 квітня 2020 року надіслав до Верховного Суду заяву про усунення недоліків касаційної скарги. 

У клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження зазначає, що отримав оскаржувану ухвалу 29 січня 2020 року. Будь-яких доказів на підтвердження вказаних обставин не додає, а вказує, що підтвердження дати отримання оскаржуваної ухвали міститься в матеріалах справи.

Суд вважає за потрібне зазначити, що відповідно до частини третьої статті 334 КАС України питання про витребування матеріалів справи вирішується в ухвалі про відкриття касаційного провадження. На момент надходження касаційної скарги і вирішення питання про відкриття або відмову у відкритті касаційного провадження матеріали справи №160/9710/19 відсутні, а отже, відсутня можливість перевірити наявність в матеріалах справи поштового повідомлення про отримання оскаржуваної ухвали апеляційного суду.

Вирішуючи клопотання скаржника про поновлення строків на касаційне оскарження, колегія суддів виходить з такого.

Пропущений строк касаційного оскарження може бути поновлений судом, якщо за результатами оцінки і перевірки наведених заявником у відповідній заяві причин пропуску такого строку суд дійде висновку про їх поважність.

Для здійснення судом належної оцінки й перевірки доводів, наведених заявником в обґрунтування поважності причин пропуску строку касаційного оскарження, такі доводи повинні бути підтверджені відповідними письмовими документами або іншими доказами, з яких достовірно можливо встановити існування обставин, зазначених у заяві про поновлення строку.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини умови прийнятності касаційної скарги можуть бути більш суворими ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у цьому суді можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах "Леваж Престасьон Сервіс проти Франції" від 23 жовтня 1996 року; "Гомес де ла Торре проти Іспанії" від 19 грудня 1997 року).

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення насамперед обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського суду з прав людини право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. 

Крім того, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства і своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.
В обґрунтування клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження скаржник зазначає, що строк на касаційне оскарження пропущено з поважних причин. Проте надані ОСОБА_1 документи й відомості не дозволяють встановити дату вручення йому оскаржуваної ухвали суду апеляційної інстанції.

Враховуючи викладене, колегія суддів не вбачає підстав для визнання поважними причини пропуску строку на касаційне оскарження, які навів скаржник у своєму клопотанні.

Пунктом 4 частини першої статті 333 КАС України визначено, що суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані судом неповажними.

За таких обставин і правового регулювання колегія суддів приходить до висновку, що у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити. 

Керуючись статтями 248, 333 КАС України, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
Визнати неповажними підстави пропуску ОСОБА_1 строку на касаційне оскарження ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 9 січня 2020 року у справі №160/9710/19.
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційної скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 9 січня 2020 року у справі №160/9710/19 за позовом ОСОБА_1 до начальника Тернівського відділення поліції ГУНП Дніпропетровської області про визнання протиправною бездіяльності і зобов`язання вчинити дії.
Копію цієї ухвали разом із касаційною скаргою та доданими до неї матеріалами направити особі, яка її подала. Копію касаційної скарги залишити в суді касаційної інстанції.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і не може бути оскаржена.
…………………………..
…………………………..
…………………………..
Н.М. Мартинюк
А.В. Жук
Ж.М. Мельник-Томенко,
Судді Верховного Суду