ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 823/2475/18                                                                          Головуючий у 1 інстанції: Кульчицький С.О.
                                                                                   Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  15 червня 2020 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
Судді-доповідача                                    Вівдиченко Т.Р.
Суддів                                                      Ганечко О.М.
                                                                 Кузьменка В.В.
За участю секретаря                                Борейка Д.Е.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, згідно статті 229 КАС України,  адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 28 квітня 2020 року за заявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 01 серпня 2018 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Черкаській області про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач - ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління ДФС у Черкаській області, в якому просив:
- визнати протиправними дії Головного управління ДФС у Черкаській області щодо встановлення ОСОБА_1 посадового окладу у розмірі 7890,00 грн. за посадою заступника начальника управління, зазначеного у довідці № 2305001622 від 30.03.2018 про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, у порядку визначеному рішенням Кабінету Міністрів України;
- зобов`язати Головне управління Державної фіскальної служби у Черкаській області, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 103 "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб" повторно подати до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 , що враховується для перерахунку пенсії, із зазначенням у ній посадового окладу начальника управління, за нормами чинними на 01.03.2018 у розмірі 8460,00 грн.
Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 01 серпня 2018 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 грудня 2018 року у задоволенні позову відмовлено повністю.
01 квітня 2020 року до Черкаського окружного адміністративного суду надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 01 серпня 2018 року за нововиявленими обставинами.
Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 28 квітня 2020 року      у задоволенні заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 01 серпня 2018 року за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області про визнання протиправним дій та зобов`язання вчинити дії відмовлено повністю.
Не погодившись з ухвалою суду, заявник - ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами задовольнити, посилаючись на порушення судом норм процесуального права. 
Зокрема, апелянт посилається на те, що листом Головного управління ДФС у Черкаській області від 16.03.2020 року № 2080/23-00-05-041 надано ОСОБА_1 копію витягу з штатного розпису на 2017 рік Головного управління ДФС у Черкаській області, згідно якого, посадовий оклад начальника слідчого управління фінансових розслідувань становив 2 281 грн 00 коп. На думку ОСОБА_1 , саме такий розмір окладу за вказаною посадою повинен враховуватися при проведенні перерахунку його пенсії.
Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися.
Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Згідно ч. 2 ст. 313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Враховуючи, що особиста участь сторін в судовому засіданні не обов`язкова, колегія суддів визнала можливим проводити розгляд справи за відсутності сторін.
Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, предметом спору у цій справі було зобов`язання Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області повторно подати до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 , що враховується для перерахунку пенсії, із зазначенням у ній посадового окладу начальника управління, за нормами чинними на 01.03.2018 у розмірі 8460,00 грн.
Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 01 серпня 2018 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 грудня 2018 року у задоволенні позову відмовлено повністю.
Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що, відповідно до п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року № 103 та постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року № 704, ОСОБА_1 встановлено тарифний розряд 44, що відповідає займаній посаді на день звільнення, а саме: посаді заступника начальника УПМ - начальника відділу з посадовим окладом 7 890,00 грн.
У заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, як на нововиявлену обставину ОСОБА_1 посилається на лист Головного управління ДФС у Черкаській області від 16.03.2020 року № 2080/23-00-05-041, яким надано копію Витягу з штатного розпису на 2017 рік Головного управління ДФС у Черкаській області, згідно якого, посадовий оклад начальника слідчого управління фінансових розслідувань становив 2   281,00 грн. (а.с 99-100).
Суд першої інстанції, відмовляючи у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, виходив з того, що вказані заявником обставини, не змінюють правового регулювання спірних правовідносин, не доводять факту допущення судом помилки при розгляді спору та не спростовують висновків суду, зазначених у рішенні Черкаського окружного адміністративного суду від 01 серпня 2018 року у справі №823/2475/18.
Дослідивши матеріали справи, колегія суддів зазначає наступне.
Так, відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені     Конституцією     та законами України.
Частиною 1 статті 361 КАС України передбачено, що судове рішення, яким закінчено розгляд справи і яке набрало законної сили, може бути переглянуто за нововиявленими або виключними обставинами.
Згідно із частиною 2  статті 361 КАС України, підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; встановлення вироком суду або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі; скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, яке підлягає перегляду.
У відповідності до ч. 3 ст. 361 КАС України, не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.
В адміністративному судочинстві перегляд судових рішень, у зв`язку з нововиявленими обставинами є особливим видом провадження. На відміну від перегляду судового рішення в порядку апеляційного та касаційного оскарження, підставою такого перегляду не є недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники судового розгляду не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї. Тобто перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд уже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.
Нововиявлені обставини - це факти, від яких залежить виникнення, зміна чи припинення прав і обов`язків осіб, що беруть участь у справі, тобто юридичні факти. Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення, та породжують процесуальні наслідки, впливають на законність і обґрунтованість ухваленого без їх врахування судового рішення. Ці обставини повинні бути належним чином підтверджені письмовими доказами, показаннями свідків, нотаріальною формою певних документів тощо.
Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 14 травня 2019 року у справі № 826/14797/15 зазначив наступне: «…Нова обставина, що з`явилася або змінилася після розгляду справи, не є підставою для перегляду справ. Не вважаються нововиявленими нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах. Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, касаційній скарзі, або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими».
Також, Верховним Судом у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 20 лютого 2020 року у справі № 825/6834/15 вказано: «необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами. Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неповне встановлення фактичних обставин справи) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку».
Матеріали справи свідчать, що, відповідно до Наказу Державної податкової адміністрації в Черкаській  області від 18 березня 2009 року №22-о, звільнено 28 січня 2009 року зі служби в податковій міліції у відставку ЗС України за . 65 п/п. "А" (за віком) Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ України полковника податкової міліції Алексєєнка Миколу Григоровича заступника начальника УПМ - начальника слідчого відділу податкової  міліції ДПА в Черкаській області (а.с. 24).
Так, апелянт зазначає, що на момент звільнення ОСОБА_1 з посади заступника начальника управління податкової міліції начальника слідчого відділу податкової поліції ДПА в Черкаській області, посадовий оклад за посадою, яку займав він на час звільнення, був більшим від окладу за посадою начальника слідчого управління фінансових розслідувань Головного управління ДФС у Черкаській, а тому, на його думку, посада заступника начальника управління податкової міліції начальника слідчого відділу податкової міліції ДПА в Черкаській області, яку займав позивач перед звільненням не може бути визнана нижчою за рівним в структурі Головного управління ДФС в Черкаській області посади начальника слідчого управління фінансових розслідувань.
Згідно ч. 4 ст. 63 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.
На виконання вказаної норми, Кабінетом Міністрів України 21 лютого 2018 року була прийнята постанова № 103 "Про перерахунок пенсії особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб".
Відповідно до  пунктом 1 Постанови №103, постановлено перерахувати пенсії, призначені згідно із Законом України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" (далі - Закон) до 1 березня 2018 р. (крім пенсій, призначених згідно із Законом особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) та поліцейським), з урахуванням розміру окладу за посадою, військовим (спеціальним) званням, відсоткової надбавки за вислугу років за відповідною або аналогічною посадою, яку особа займала на дату звільнення із служби (на дату відрядження для роботи до органів державної влади, органів місцевого самоврядування або до сформованих ними органів, на підприємства, в установи, організації, вищі навчальні заклади), що визначені станом на 1 березня 2018 відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб".
Постановою Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" затверджено схему тарифних розрядів за посадами осіб начальницького складу податкової міліції головних управлінь в областях у м. Києві та органу з обслуговування великих платників податків Державної фіскальної служби, згідно з додатком 10. 
Згідно  додатку 10 Постанови Кабінету Міністрів України № 704, посаді - заступник  начальника: управління, самостійного відділу відповідає 44 тарифний розряд.
У відповідності до наказу Державної фіскальної служби України від 29 січня 2018 року № 52, із змінами, внесеними наказом ДФС України від 28.02.2018 року № 107,  введено з 01 січня 2018 року умови оплати праці посадових осіб та працівників ДФС.
Положеннями п.п. 2.1.8 п. 2 Наказу № 52 встановлено посадові оклади начальницького складу податкової міліції головних управлінь в областях, м. Києві, Офісу великих платників податків ДФС, згідно з додатком 8 до наказу.
Додатком 8 до Наказу Державної фіскальної служби України від 29 січня 2018 року № 52 передбачено, що посадовий оклад заступника  начальника: управління, самостійного відділу  складає 7   890,00 грн.
Колегія суддів зазначає, що видача Головним управлінням ДФС в Черкаській області Довідки №2305001622 від 30 березня 2018 року про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії, у порядку визначеному Кабінетом Міністрів України, відповідає вищезазначеним положенням законодавства.
Таким чином, оскільки, ОСОБА_1 було звільнено з посади заступника начальника УПМ - начальника слідчого відділу податкової  міліції ДПА в Черкаській області, колегія суддів вважає, що Витяг з штатного розпису на 2017 рік Головного управління ДФС у Черкаській області, яким передбачено розмір посадового окладу начальника слідчого управління фінансових розслідувань, в межах спірних правовідносин, не є нововиявленою обставиною, відповідно до положень статті 361 КАС України.
За приписами частини 2 статті 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Також, Європейський суд з прав людини в рішеннях від 09 червня 2011 року у справі «Желтяков проти України», від 18 листопада 2004 року у справі «Правєдная проти Росії» наголосив на тому, що процедура перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами на вимогу сторони провадження передбачає існування доказу, який раніше не міг бути відомий, однак міг би призвести до іншого результату судового розгляду.
У пункті 33 рішення у справі «Христов проти України» (заява № 24465/04) Європейський Суд з прав людини зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (див. рішення у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania), заява N 28342/95, пункт 61, ECHR 1999-VII, у справі «Желтяков проти України», заява № 4994/04, пункт 42).
Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata (пункт 34), тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. Повноваження судів вищого рівня з перегляду мають здійснюватися для виправлення судових помилок і недоліків, а не задля нового розгляду справи. Таку контрольну функцію не слід розглядати як замасковане оскарження, і сама лише ймовірність існування двох думок стосовно предмета спору не може бути підставою для нового розгляду справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява N 52854/39, пункт 52, ECHR 2003-IX, у справі «Желтяков проти України», заява № 4994/04, пункт 43).Необхідно відзначити, що у з`ясуванні наявності підстав для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами має значення факт та момент встановлення відповідних обставин заявником та характер цих обставин як доказів у справі.
У даному випадку, визначальним є істотність для справи обставин, які підтверджуються певними доказами і на які посилається заявник, як на нововиявлені, та з`ясування того, чи були або могли бути ці обставини відомими заявникові на момент вирішення спору.
Отже, з огляду на наведене, доводи заявника про перегляд рішення за нововиявленими обставинами є необґрунтованими та зазначена заявником обставина не є нововиявленою, у розумінні вищевказаних вимог   КАС України   та обставин даної справи.
Судом апеляційної інстанції враховується, що, згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до ч. 4 ст.  368, ч. 1 ст.  369 КАС України,  за результатами перегляду рішення, ухвали за нововиявленими або виключними обставинами суд може: 1) відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі; 2) задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення; 3) скасувати судове рішення і закрити провадження у справі або залишити позов без розгляду.
Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що  заява ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є необґрунтованою, наведені в ній обставини не є нововиявленими, у розумінні положень ст. 361 КАС України, та не спростовують попередніх висновків суду у даній справі, а тому, підстави для скасування рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 01 серпня 2018 року у справі № 823/2475/18 відсутні.
Відповідно до  ст. 242 КАС України,  рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно застосував положення чинного законодавства України при постановленні оскаржуваної ухвали із дотриманням норм процесуального права, а тому, підстав для її скасування не вбачається.
Відповідно до ч. 1 ст. 316  КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись статтями 229, 241,  310,  312,  316,  321,  322,  325,  328,  329 КАС України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 28 квітня 2020 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені   статтями 328-329 КАС України.

 Суддя-доповідач                                                                               Вівдиченко Т.Р.
          
 Судді                                                                                                  Ганечко О.М.
                                                                                                  
                                                                                                                Кузьменко В.В.

                                                            Повний текст постанови виготовлено 22.06.2020 року