ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2020 року	Львів	Справа № 460/2144/19 пров. № А/857/4334/20	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:
головуючого судді -                                       Носа С. П.,
суддів -                                                            Кухтея Р. В., Шевчук С. М.;
за участю секретаря судового засідання -   Джули  В. М.;
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Рівненського  окружного адміністративного суду  18 лютого 2020 року в справі № 460/2144/19 (головуючий суддя  Недашківська К. М., м. Рівне, повне судове рішення складено 28 лютого 2020 року)  за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради про визнання протиправними та скасування припису і постанови,-

                                                     ВСТАНОВИВ:

30 вересня 2019 року Рівненським   окружним адміністративним судом зареєстровано   позовну заяву ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради про визнання протиправними та скасування припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 13 серпня 2019 року №112-ПП/2 головного спеціаліста інспекційного відділу Управління архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради Столярчука А.Г.; постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 20.08.2019 №06/01-22.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що  перевірка була проведена безпідставно, крім того, вказує, що опис порушень в Акті перевірки не відповідає фактичним даним, оскільки під час розробки проектної документації, позивачем дотримано норм ДБН "Інклюзивність будівель і споруд" та ДБН "Склад та зміст проектної документації на будівництво", що виключає застосування до позивача будь-яких санкцій у сфері містобудівної діяльності.
Рішенням  Рівненського  окружного адміністративного суду  18 лютого 2020 року в задоволенні позову відмовлено.
Не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивачем    -   ОСОБА_1 , подано апеляційну скаргу, в якій висловлено прохання скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги  вказано, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваної постанови було порушено норми матеріального та процесуального права.  Також зазначено, що рішення суб`єкта владних повноважень, прийняті за результатами контрольного заходу, є протиправними, оскільки   головний спеціаліст інспекційно-адміністративного відділу Управління ДАБК Столярчук А.Г., який здійснював перевірку, вийшов за межі підстав проведення перевірки; у Направленні на перевірку від 31.07.2019 №112-ПП/2 зазначено предмет перевірки: достовірність даних, наведених у Повідомленні про початок виконання будівельних робіт на об`єкті  "Реконструкція нежитлового приміщення під нежитлове приміщення, приміщення банку на АДРЕСА_1 , однак, згідно Акта перевірки не здійснювалася перевірка  достовірності даних, наведених у Повідомленні про початок виконання будівельних робіт на об`єкті "Реконструкція нежитлового приміщення під нежитлове приміщення, приміщення банку на АДРЕСА_1 ". Також вказано про відсутність фактично і самих порушень норм ДБН та дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм та стандартів
Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи відповідно до ч. 2 ст. 313 КАС України, тому відповідно до ч.4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши обставини справи та доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу слід задовольнити повністю з наступних підстав.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Встановлено, що Начальником Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради винесено наказ від 22.07.2019 №112/ПП "Про проведення позапланової перевірки", яким постановлено провести позапланову перевірку на об`єкті "Реконструкція нежитлового приміщення під нежитлове приміщення, приміщення банку на АДРЕСА_1 " щодо дотримання суб`єктами містобудування: замовником/підрядником громадянином ОСОБА_2 та розробником проектної документації ФОП ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт; проведення позапланової перевірки доручити головному спеціалісту інспекційно-адміністративного відділу Столярчуку Андрію Григоровичу; підстава: необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), зареєстрованому Управлінням ДАБК РМР 09.07.2019 за №РВ 061191900481 (далі іменується - Наказ №112/ПП) (а.с. 72 том 1).
На підставі Наказу №112/ПП було сформоване Направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 31.07.2019 №112-ПП/2, відповідно до якого головний спеціаліст інспекційно-адміністративного відділу Управління ДАБК Столярчук Андрій Григорович направлений для проведення перевірки на об`єкті "Реконструкція нежитлового приміщення під нежитлове приміщення, приміщення банку на АДРЕСА_1 "; строк дії направлення з 31.07.2019 до 13.08.2019 (а.с. 14 том 1).
За результатами перевірки складений Акт "За результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності" від 13.08.2019 №112-ПП/2 (далі іменується - Акт перевірки) (а.с. 15 том 1).
Контролюючим органом сформований Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 13.08.2019 №112-ПП/2 (далі іменується - Припис №112-ПП/2), яким вимагалося в термін до 13.09.2019 розробити та передати замовнику проектну документацію з додержанням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єкта, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення (а.с. 32 том 1).   
Начальником Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради, за результатами розгляду матеріалів перевірки, винесено Постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20.08.2019 №06/01-22 (далі іменується - Постанова №06/01-22), якою позивача - ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 1 частини 1 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у розмірі 180630,00 грн. (а.с. 36 том 1).
Згідно із ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Судом апеляційної інстанції здійснено перевірку висновків суду першої інстанції щодо відповідності дій відповідача вимогам ч. 2 ст. 2 КАС України, внаслідок чого суд апеляційної інстанції  не погоджується з такими та вважає за необхідне зазначити наступне.
Відповідно до статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" №3038-VI від 17.02.2011 (далі іменується - Закон України №3038-VI), управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.
До уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у статті 13 Закону України №687-XIV.
До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад. Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.  Примірне положення про органи державного архітектурно-будівельного контролю затверджується Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до частини першої статті 41 Закону України №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Відповідно до пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою  Кабінету Міністрів України "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю" №553 від 23.05.2011 (далі іменується - Порядок №553), позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Порядком №553 встановлено, що підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;  вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
За правилами пункту 11 Порядку №553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт. Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 7) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 8) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; 9) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 10) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію; 11) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.
Посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю забороняється вимагати інформацію та документи, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.
Суб`єкти архітектурної діяльності - архітектори, інші особи, які беруть участь у підготовці і розробленні містобудівної документації, проектної документації для будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будинків і споруд, благоустрою, ландшафтних та садово-паркових об`єктів, науково-дослідній і викладацькій роботі, замовники проектів та будівництва об`єктів архітектури, підрядники на виконання проектних і будівельних робіт, виробники будівельних матеріалів, виробів та конструкцій, власники і користувачі об`єктів архітектури, а також органи влади, що реалізують свої повноваження у сфері містобудування (стаття 1 Закону України №687-XIV). 
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою. У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).
Встановлено, що Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради зареєстровано за №РВ 061191900481 Повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (а.с. 70 том 1).
Згідно даного Повідомлення об`єктом будівництва є "Реконструкція нежитлового приміщення під нежитлове приміщення, приміщення банку на АДРЕСА_1 "; замовник/підрядник - ОСОБА_2 ; розробник проектної документації - фізична особа-підприємець ОСОБА_1 . 
Згідно акта складеного за наслідками позапланової перевірки від 13 серпня 2019 року №112-ПП/2 головним спеціалістом інспекційного відділу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради Столярчуком А. Г., виконано перевірку відповідності робочого проекту будівельним нормам, стандартам правилам «Реконструкція нежитлового приміщення під нежитлове приміщення, приміщення банку на АДРЕСА_1 ».
Аналіз наведених вище норм дає підстави для висновку, що необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у Повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, є однією з підстав для проведення перевірки, що у даному випадку мало місце. 
Отже, під час проведення позапланового заходу орган державного архітектурно-будівельного контролю мав з`ясовувати лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, тобто достовірність даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, що й визначено предметом перевірки у наказі від 22 липня 2019 року № 112-ПП «Про проведення позапланової перевірки».
Колегія суддів наголошує, що діючим містобудівним законодавством чітко визначенні підстави для позапланових перевірок, предмет перевірки та права і обов`язки суб`єктів містобудування. В жодному нормативному акті не зазначено  про те, що перевірка достовірності інформації, зазначеної у повідомлені є формальною і посадова державного архітектурно-будівельного контролю може виходити за межі підстав та предмета здійснення заходу.
Натомість, з огляду на зміст Акту перевірки № 112-ПП/2 від 13 серпня 2019 року, суд апеляційної  інстанції дійшов висновку, що в ході перевірки відповідач вийшов за межі предмету перевірки, що не узгоджується  з вищенаведеними нормами законодавства.
По суті виявлених порушень, описаних в Акті перевірки, колегія суддів зазначає наступне. 
Встановлено, що між ОСОБА_2 (Замовник) та ОСОБА_1 (Виконавець) був  укладений Договір на розробку робочого проекту №33 від 02.07.2019, відповідно до якого Замовник доручає, а Виконавець приймає на себе зобов`язання виконати робочий проект "Реконструкція нежитлових приміщень першого поверху в житловому будинку на АДРЕСА_1 під приміщення банку"; при виконанні цього договору сторони керуються чинним законодавством; термін виконання робіт 30 робочих днів з дня підписання договору; при завершенні робіт згідно договору Виконавець передає Замовнику Акт здачі та приймання робіт (а.с. 73 том 1).
В цей же день - 02.07.2019 між сторонами правочину підписаний Акт приймання-передачі проектно-кошторисної документації - Робочий проект "Реконструкція нежитлового приміщення, приміщення банку, з добудовою тамбуру по АДРЕСА_1 (а.с. 75 том 1).
Наказом від 02.07.2019 №35 ОСОБА_4 призначено головним інженером проекту та відповідальним за ведення авторського нагляду на об`єкті "Реконструкція нежитлових приміщень першого поверху в житловому будинку на АДРЕСА_1 під приміщення банку".
Відповідач вказує, що такий Робочий проект  розроблений з порушенням вимог законодавства, вихідних даних для проектування об`єкта, будівельних норм, зокрема: 01.07.2019 наказом Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради видано за №102/М Містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва "Реконструкція нежитлових приміщень першого поверху в житловому будинку на АДРЕСА_1 під приміщення банку". 
Пунктом 2 розділу "Містобудівні умови і обмеження" визначено максимально допустимий відмоток забудови - Проектування вести в межах власних приміщень та існуючих фундаментів будинку без збільшення (розширення) капітальної споруди з урахуванням вимог ДБН 360-92 "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень". Під час перевірки встановлено, що у технічному паспорті на нежитлові приміщення першого поверху на АДРЕСА_1  (інвентаризаційна справа №64/19), відображено два приміщення тамбурів площами 10,7 м.кв. (цифра 1) та 12.1 м.кв. (цифра 7). В свою чергу 01.07.2019 відділом Служби містобудівного кадастру Управління архітектури сформовано Витяг з містобудівного кадастру №01-М/172, який включає в себе, у тому числі, такі документи: топографічний план масштабу М 1:2000, топографічний план масштабу М 1:500, згідно з яким Комунальним підприємством "Графос" виконано інженерно-геодезичне вишукування земельної ділянки, що розташована за адресою: АДРЕСА_1. З вказаних документів слідує, що станом на 01.07.2019 приміщення тамбуру, відображене в технічному паспорті під НОМЕР_2, по факту відсутнє. 
В листі 4 "План приміщення до реконструкції" тому III одного з примірників Робочого проекту відображено 6 приміщень з одним одним тамбуром площею 7,7 м.кв. В іншому примірнику Робочого проекту на цьому ж листі відображено вже 7 приміщень з двома тамбурами площами 10,7 м.кв. та 12,1 м.кв. При цьому, тамбур №1 мав неправильну форму довжиною 6,03 м., шириною біля входу 1,37 м., площею 7,7 м.кв., що підтверджується обмірами, які були здійснені під час проведення позапланової перевірки.
Однак, в обох Робочих проектах тамбур правильної прямокутної форми шириною 2,04 м., довжиною 12,73 м., площею 26,31 м.кв., що суттєво відрізняється від обмірів об`єкта до його реконструкції, які містяться в примірниках Робочих проектів (листи 4 тому III). 
Таким чином, судом першої інстанції вказано, що позивачем не дотримано вимог містобудівних умов та обмежень від 01.07.2019 №102/М, оскільки проектування об`єкта будівництва здійснено не в межах власних приміщень та існуючих фундаментів будинку. 
Колегія суддів  з цього приводу зазначає, що відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 1 Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.
Згідно з ч. 2 ст. 26 Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.
Частиною 3 статті 29 Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівні умови та обмеження надаються відповідними спеціально уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі.
Судом апеляційної інстанції встановлено, що як вбачається з технічного паспорту НОМЕР_3 станом на дату інвентаризації 28 червня 2019 року нежитлове приміщення по АДРЕСА_1 , має два тамбура 10,7 кв. м. та 12,1 кв. м. та загальну площу 113,8 кв. м. Згідно витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, нежитлове приміщення першого поверху по АДРЕСА_1 , має загальну площу: 113,8 кв. м. Колегія суддів звертає увагу на те, що станом на дату видачі містобудівних умов та обмежень, дату перевірки ні технічний паспорт, ні правовстановлюючі документи не визнані недійсними, чи такими, що не відповідають нормам чинного законодавства.
Також, ні в акті перевірки, ні протоколі про адміністративне правопорушення, ні в приписі та постанові про накладення штрафу не міститься  жодних відомостей щодо конструктивних характеристик об`єкта реконструкції, зазначено лише про те, що здійснюється реконструкція нежитлових приміщень першого поверху, і взагалі відсутня інформація щодо розмірів приміщення під час перевірки, зазначені лише розміри окремих приміщень. 
Як зазначалось вище, технічна інвентаризація нежитлового приміщення першого поверху по АДРЕСА_1 виконана 28 червня 2019 року, а зйомка Комунального підприємства «Графос», 01 липня 2019 року, тобто після проведення інвентаризації.
В період між обмірами інженера з технічної інвентаризації та виконання інженерно- геодизичного вишукання земельної ділянки, тамбур № 7 площею 12,1 кв. м. був зруйнований, а тому по факту не відображений на топографічному плані.
При розробці проекту було прийняте рішення, щодо вхідного тамбура виконати конструкцію вхідного ганку  з легких металевих конструкцій консольного типу (аркуш Альбом архітектурно будівельні рішення лист 9, 15). Перекриття площадки ганку з проектоване бетонної суміші полегшеної конструкції, з заповненням керамзитом. Дане рішення було прийняте внаслідок підтоплень вулиці Чорновола, для захисту приміщень, оскільки перфорована конструкція перекриття пропускає потік води.
Також, факт який підтверджує проведення реконструкції в межах існуючих фундаментів будинку є встановлення тамбура з легких металевих конструкції, консольного типу, без влаштування фундаментів.
Відтак, робочий проект: «Реконструкція нежитлового приміщення під нежитлове приміщення, приміщення банку на АДРЕСА_1 »  розроблений згідно містобудівних умов і обмежень та рекомендації містобудівної ради від 01 липня 2019 року, площа даного об`єкту не змінюється за результатами будівельних робіт.
В акті перевірки, щодо встановленого порушення, приписі про усунення порушення та постанові про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, зазначено про те, що   в робочому проекті на листах 9, 12, та 17 тому III запроектовано чотири арочних прорізи у несучій стіні будинку. 
Однак, в Робочому проекті відсутні креслення конструктивних елементів влаштування даних прорізів, а на планах приміщення після реконструкції (листи 5 тому III Робочого проекту) такі арочні прорізи відсутні, тож   з цих підстав також   дії   ОСОБА_1 не утворюють складу правопорушення.
В обох Робочих проектах передбачено забезпечити доступність для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення шляхом влаштування підйомника (листи 2, 5, 6 тому III Робочих проектів). 
Відповідно до пункту 5.3.1 ДБН В.2.2-40:2018 "Інклюзивність будівель і споруд", ухил зовнішніх пандусів на шляхах руху і біля входу до будівлі повинен бути не більше 8% (1:12), на коротких проміжках при перепаді висот поверхні на шляхах руху до 0,2 м і на з`їзді з тротуару на проїзну частину ухил приймається 10% (1:10). Ширина пандуса повинна бути в просвіті за однобічним рухом 1,2 м, за двобічним - 1,8 м. Максимальна висота одного підйому пандуса не повинна перевищувати 0,8м. Після кожного підйому необхідне влаштовування горизонтальних площадок глибиною не менше 1,5 м. У виняткових випадках допускається передбачати гвинтові пандуси. 
Встановлено, що актом перевірки зафіксовано, що при обмірі об`єкта висота від землі до підлоги нежитлового приміщення становить 1,0 м, а встановлювати підйомник допустимо лише за умови якщо пандус сягає заввишки 3,0 м і вище, однак позивачем такої норми не дотримано під час оформлення документації.  
Щодо цієї обставини, колегія суддів суду апеляційної інстанції зазначає, що згідно пункту 4. Містобудівних умов і обмежень №102/м від 01.07.2019 р. запроектовано при влаштуванні елементів вхідної групи, сходи  виконати з легких конструкцій консольного типу та розмістити з можливістю обслуговування інженерних мереж за межами червоних ліній оточуючих  вулиць та поза межами охоронних зон інженерних комунікацій. Отже, при розгляді влаштування пандусу був врахований даний пункт містобудівних умов і обмежень, всі варіанти розміщення суперечили даному пункту.
Також недоречним і недостовірним є трактування пункту 5.3.2 ДБН В.2.2-40:2018 «Інклюзивність будівель і споруд», оскільки дана вимога стосується зовнішніх пандусів, які влаштовуються на перепаді тротуарів, пішохідних шляхів тощо,  даний пункт не уточнює, що вимога стосується пандуса, що проектується при вході в будівлю.
Відповідно до 5.3.2 ДБН В.2.2-40:2018 «Інклюзивність будівель і споруд», зовнішні пандуси повинні мати двобічну огорожу з поручнями. Пандуси заввишки 3,0 м. і більше допускається замінювати підйомними пристроями. Поверхня пандуса повинна бути шорсткою, чітко маркована кольором або фактурою, контрастною - відносно суміжних горизонтальних поверхонь.
Відповідно до 4.4 ДБН В.2.2-40:2018 «Інклюзивність будівель і споруд»  проектні рішення об`єктів провинні враховувати вільний доступ для усіх груп населення, в тому числі маломобільних груп населення. При цьому проектні рішення не повинні обмежувати умови життєдіяльності інших груп населення, а також ефективність експлуатації будівель. З цією метою елементи будівель і споруд мають бути універсальними для використання усіма групами населення. Необхідність застосування спеціалізованих елементів, що враховують специфічні потреби осіб з інвалідністю, встановлюється завданням на проектування за умови відсутності варіантів проектування універсальних елементів.
Згідно плану облаштування пандусу для маломобільних груп населення, розробленого згідно пунктів ДБН В.2.2-40:2018 «Інклюзивність будівель і споруд», на які посилається відповідач, в даному конкретному випадку встановити пандус неможливо, оскільки конструкція пандусу буде перешкоджати руху пішоходів та порушувати охорону зону газопроводу. А тому при проектуванні був врахований п. 4.4 ДБН В.2.2-40:2018 «Інклюзивність будівель і споруд», і вирішено забезпечити доступність маломобільних груп населення до приміщення з допомогою підйомника.
Тобто,  дане твердження відповідача спростовується наведеними вище нормами ДБН В.2.2-40:2018 «Інклюзивність будівель і споруд», позивачем доведено обґрунтованість використання підйомника  для облаштування вільного доступ для усіх груп населення, в тому числі маломобільних груп населення.
Також, відповідач вказує, що у жодному Робочому проекті не містяться відповідні проекті рішення.
Відповідно до  пункту 8.1 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво", РП розробляється для технічно нескладних об`єктів, а також об`єктів із застосуванням проектів (проектних рішень) повторного використання на підставі вихідних даних та схваленої при двостадійному проектуванні попередньої стадії. РП розробляється для визначення містобудівних, архітектурних, художніх, екологічних, технічних, технологічних, інженерних рішень об`єкта, кошторисної вартості будівництва і виконання будівельних робіт.
В робочому проекті мають бути передбачені проектні рішення з інженерного обладнання: принципові рішення та схеми із внутрішнього та зовнішнього інженерного обладнання - опалення, вентиляції, кондиціювання повітря, газопостачання, водопостачання та каналізації, електрообладнання, електроосвітлення, захисту від блискавок, зв`язку, пожежної та охоронної сигналізації; технологічні рішення об`єкта будівництва. 
Відповідно до пункту 8.2 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво", РП є інтегруючою стадією проектування і складається з двох частин - затверджувальної та робочої документації. Склад і зміст затверджувальної частини наведені у додатках Д та Е . Для виконання будівельних робіт видається робоча документація у повному обсязі.
Наявні в матеріалах справи Робочі проекти не містять таких проектних рішень, що є порушенням норм ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво".
Такі висновки суду першої інстанції  спростовуються  п. 4.4 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», де вказано, що технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва   повинні передбачати виключно ті роботи і в тих обсягах, які необхідні для здійснення інженерного забезпечення об`єкта будівництва, що проектується.
Суд погоджується з твердженням апелянта про те, що  оскільки інженерне забезпечення не зазнало змін, навантаження не змінюється, а також технічним обстеженням приміщень встановлено, що системи інженерного забезпечення знаходяться в задовільному стані і можуть використовуватися в існуючому вигляді при подальшій експлуатації приміщень то, не є доречним дублювання розділів, які розроблялися при проектуванні  даних приміщень до реконструкції.
Таким чином, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що відсутні будь-які правові підстави для притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за правопорушення, передбачені абз. 2 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», абз. 1 п. 9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, п. 5.3.2. ДБН В.2.2-40:2018 «Інклюзивність будівель і споруд» п. 8,2 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», оскільки ним не було допущено  порушень зазначених в акті перевірки, приписі про усунення порушення та постанові про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
З огляду на фактичні обставини справи, колегія суддів констатує, що припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 13 серпня 2019 року №112-ПП/2 головного спеціаліста інспекційного відділу Управління архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради Столярчука А . Г.  та постанова про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 20.08.2019 №06/01-22  - не відповідають вимогам ч. 3 ст. 2 КАС України та підлягають скасуванню.
За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції допущено порушення норм матеріального права, що відповідно до частини 1 статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України є підставою для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення про задоволення  позову в повному обсязі.
Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відповідно до ч. 6 ст. 139 КАС України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір».
В матеріалах справи наявні квитанції про сплату відповідачем судового збору в розмірі   6436,75 грн., відтак, стягненню на користь ОСОБА_1  підлягає сплачений судовий збір в сумі 6436,75 грн.
Враховуючи те, що суб`єктом вданих повноважень  у справі є Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради, сплачений судовий збір в сумі 6436,75 грн. належить стягнути з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради на користь   ОСОБА_1 .
Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 310, п. 2 ч. 1 ст. 315, ст. 317, ч. 1 ст. 321, ст. 322, ст. 325, ст. 328 КАС України, суд - 

                                                    ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.
Рішення Рівненського  окружного адміністративного суду  18 лютого 2020 року в справі № 460/2144/19  - скасувати та прийняти постанову, якою позов ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради про визнання протиправними та скасування припису і постанови - задовольнити.
Визнати протиправними та скасувати припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 13 серпня 2019 року №112-ПП/2 головного спеціаліста інспекційного відділу Управління архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради Столярчука А.Г.  та постанову про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 20.08.2019 №06/01-22.
Стягнути з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради  (код ЄДРПОУ 41330278) за рахунок його бюджетних асигнувань, передбачених на оплату судового збору на користь ОСОБА_1  (РНОКПП НОМЕР_1 суму сплаченого судового збору у розмірі  6436 (шість тисяч чотириста тридцять шість) 75 гривень.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає оскарженню в касаційному порядку, крім випадків, передбачених                              п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя	 	С. П. Нос 	
судді	 	Р. В. Кухтей 	
 	 	С. М. Шевчук  	
Повне судове рішення складено 28 травня 2020 року.