ПОСТАНОВА
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И
06 травня 2020 року
м. Київ
Справа № 9901/168/19
Провадження № 11-1258заі19
Велика Палата Верховного Суду у складі:
судді-доповідача Анцупової Т. О., 
суддів Антонюк Н. О., Британчука В. В., Власова Ю. Л., Гриціва М. І., Гудими Д. А., Данішевської В. І., Єленіної Ж. М., Князєва В. С., Лященко Н. П., Прокопенка О. Б., Пророка В. В., Рогач Л. І., Ситнік О. М., Ткачука О. С., Уркевича В. Ю., 
розглянувши в порядку письмового провадження справу № 9901/168/19 за позовом  ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, треті особи: Генеральна прокуратура України, Прокуратура міста Києва, про визнання протиправним та скасування рішення,
за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 14 листопада 2019 року (у складі колегії суддів Стародуба О. П., Берназюка Я. О., Коваленко Н. В., Кравчука В. М.,   Чиркіна С. М.),
УСТАНОВИЛА:
Рух справи
1. У квітні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до Верховного Суду як суду першої інстанції з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів (далі ? КДКП, Комісія), у якому просила визнати протиправним та скасувати рішення від 27 лютого 2019 року № 77дп-19 «Про накладення дисциплінарного стягнення на прокурора Київської місцевої прокуратури № 8 міста Києва ОСОБА_1 ».
2. На обґрунтування позовних вимог позивачка зазначає, що рішення КДКП про притягнення її до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення у виді заборони на строк один рік на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду, за порушення встановленого законом порядку подання декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру є незаконним і таким, що прийняте з порушенням вимог чинного законодавства.
3. Рішенням  Касаційного  адміністративного  суду  у  складі  Верховного  Суду  від          14 листопада 2019 року ОСОБА_1 відмовлено у задоволенні позову.
4. Не погодившись із таким рішенням, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу з тих підстав, що оскаржуване рішення є незаконним, необґрунтованим і таким, що прийняте при неповному з`ясуванні обставин, що мають істотне значення. В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 14 листопада 2019 року та ухвалити нове рішення - про задоволення позовних вимог.
5. Велика Палата Верховного Суду ухвалою від 18 грудня 2019 року відкрила апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 14 листопада 2019 року.
6. 24 січня 2020 року до Великої Палати Верховного Суду від комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів (як правонаступника КДКП)надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому відповідач просить залишити апеляційну скаргу ОСОБА_1 без задоволення, а рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 14 листопада 2019 року ? без змін.
7. Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 02 березня 2020 року замінено позивача у цій справі на належного - кадрову комісію з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів (далі ? Кадрова комісія).
Фактичні обставини справи, встановлені судом першої інстанції, та зміст спірних правовідносин
8. ОСОБА_1 з квітня 2013 року працює в органах прокуратури. З 15 грудня        2015 року (наказ виконувача обов`язків прокурора міста Києва від 14 грудня 2015 року № 4254к) позивачка перебуває на посаді прокурора Київської місцевої прокуратури     № 8 міста Києва.
9. 29 жовтня 2018 року до КДКП надійшла заява (дисциплінарна скарга) керівника Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України Уварова В. Г. за результатами проведеної перевірки доброчесності прокурора, внаслідок якої встановлено вчинення дисциплінарного проступку прокурором ОСОБА_1 . 
10. Автоматизованою системою розподілу дисциплінарних справ для вирішення питання про відкриття дисциплінарного провадження заяву розподілено члену Комісії ОСОБА_2 (протокол розподілу від 29 жовтня 2018 року), яким прийнято рішення від 13 листопада 2018 року про відкриття провадження щодо прокурора              ОСОБА_1 .
11. Крім того, 31 жовтня 2018 року до Комісії надійшла дисциплінарна скарга прокурора міста Києва Говди Р. М. про вчинення прокурором Київської місцевої прокуратури № 8 міста Києва ОСОБА_1 дисциплінарного проступку.
12. Автоматизованою системою розподілу дисциплінарних справ для вирішення питання про відкриття дисциплінарного провадження заяву розподілено члену Комісії ОСОБА_2 (протокол розподілу від 31 жовтня 2018 року).
13. Рішенням члена Комісії від 13 листопада 2018 року відкрито дисциплінарне провадження № 11/2/4-1806дс-305дп-18 щодо прокурора ОСОБА_1 . 
14. Рішенням Комісії від 21 листопада 2018 року № 510дп-18 дисциплінарні провадження щодо перевірки відомостей про наявність підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора Київської місцевої прокуратури № 8 міста Києва ОСОБА_1 об`єднані в одне провадження № 11/2/4-1784дс-304дп-18 як такі, що подані стосовно одного прокурора за одними фактами. 
15. Рішенням Комісії від 28 листопада 2018 року № 529дп-18 строк проведення перевірки відомостей про наявність підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора Київської місцевої прокуратури № 8 міста Києва ОСОБА_1 в об`єднаному провадженні продовжено на один місяць ? до  29 січня 2019 року.
16. У скаргах зазначено, що прокурор ОСОБА_1 на порушення вимог частини другої статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» своєчасно не надала повідомлення про суттєві зміни у майновому стані у зв`язку з придбанням 25 квітня 2017 року автомобіля Honda Accord, 2011 року випуску, вартістю 150 тис. грн.Також зазначено, що ОСОБА_1 у щорічній декларації за 2017 рік не відобразила доходу від відчуження іншого транспортного засобу - автомобіля іноземного виробництва Mitsubishi Colt, 2008 року випуску, який було відчужено 29 квітня 2017 року за 70 тис. грн. Службовим розслідуванням також установлено порушення прокурором    ОСОБА_1 правил внутрішнього службового розпорядку, а саме: перереєстрація транспортного засобу при заміні номерного знака за заявою ОСОБА_1 ,                   26 червня у територіальному сервісному центрі 8041 зареєстровано картку                          № 156929643 о 12 годині 43 хвилини, тобто у робочий час. Крім того, керівником Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України у заяві зазначається, що ОСОБА_1 не пройшла таємну перевірку доброчесності прокурора, про що управлінням внутрішньої безпеки Генеральної інспекції Генеральної прокуратури України від 25 жовтня 2018 року складено відповідну довідку № 25/2-9541ра-18. На думку скаржників, прокурор ОСОБА_1 підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності на підставі пунктів 1, 4 ? 7 частини першої статті 43 Закону України «Про прокуратуру» (далі ? Закон № 1697-VII).
17. Суд першої інстанції установив, що на час дисциплінарного провадження позивачка вважалася такою, що притягувалася до дисциплінарної відповідальності, оскільки рішенням КДКП від 27 вересня 2018 року № 423дп-18 її притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено на неї дисциплінарне стягнення у виді заборони на             3 місяці на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду.
18. Членом КДКП Шемчуком В. В. 29 січня 2019 року складено висновок про відсутність дисциплінарного проступку в діях прокурора ОСОБА_1 .
19. Рішенням НАЗК від 15 лютого 2019 року № 476 «Про результати здійснення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2017 рік, поданої ОСОБА_1 , прокурором Київської місцевої прокуратури № 8» установлено, що позивачка при складанні та поданні декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2017 рік зазначила недостовірну інформацію про свій дохід, не відобразивши інформацію про інший правочин, яким набуто її право власності на рухоме майно, чим не дотримала вимог пунктів 7 та 10 частини першої статті 46 Закону України «Про запобігання корупції».
Недостовірні відомості, зазначені у декларації, відрізняються від достовірних на суму, меншу 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Зокрема, у розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки»  ОСОБА_1  не зазначила відомості про свій дохід від продажу рухомого майна (автомобіля Mitsubishi Colt) у сумі 70 тис. грн. 
20. Рішенням КДКП від 27 лютого 2019 року № 77дп-19 на ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення у виді заборони на строк один рік на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, у якому прокурор обіймає посаду. Це рішення мотивовано тим, що ОСОБА_1 вчинено дисциплінарний проступок, передбачений пунктом 4 частини першої статті 43 Закону № 1697-VII, а саме порушення встановленого законом порядку подання декларації про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру.
21. Вважаючи рішення КДКП від 27 лютого 2019 року № 77дп-19 таким, що не відповідає положенням Дисциплінарного статуту прокуратури України та Закону            № 1697-VII, позивачка звернулася до суду з адміністративним позовом.
Оцінка суду першої інстанції
22. Відмовляючи ОСОБА_1 у задоволенні позову, Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду виходив з того, що оскаржуване рішення Комісії відповідає критеріям, визначеним частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі ? КАС України), передбачені законом підстави для його скасування відсутні.
23.Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду погодився з висновками відповідача, викладеними в рішенні КДКП від 27 лютого 2019 року                 № 77дп-19, що в діях позивачки, зокрема, щодо відсутності підстав притягнення її до відповідальності за неподання до НАЗК повідомлення про суттєві зміни у майновому стані у зв`язку з придбанням 25 квітня 2017 року автомобіля Honda Accord за 150 тис. грн та за фактом непроходження нею перевірки доброчесності прокурора відсутні ознаки дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 5 та 6 частини першої статті 43 Закону № 1697-VII , а саме вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури, та грубе порушення правил прокурорської етики.  
Разом з тим, суд першої інстанції погоджується з висновками Комісії щодо наявності підстав для притягнення позивачки до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 4 частини першої Закону                        № 1697-VII. Суд дійшов висновку, що посилання позивачки на те, що продажу автомобіля Mitsubishi Colt, 2008 року випуску, вона не здійснювала, жодних грошових коштів від продажу цього автомобіля не отримувала, є безпідставним, оскільки зі змісту договору купівлі-продажу від 29 квітня 2017 року вбачається, що стороною договору (продавцем) виступала саме позивачка, хоч договір і було підписано її представником, однак в інтересах саме позивачки з усіма правовими наслідками, які настають унаслідок продажу майна. Отже, зібраними у справі й дослідженими в судовому засіданні письмовими доказами суд першої інстанції установив факт продажу позивачкою належного їй рухомого майна, але на порушення вимог закону  доходу від такого відчуження у щорічній декларації за 2017 рік позивачка не відобразила. Також суд першої інстанції дійшов висновку щодо безпідставності посилання позивачки на пропуск Комісією строку притягнення її до дисциплінарної відповідальності, оскільки передбачений статтею 48 Закону №1697-VII річний строк обчислюється із дня вчинення проступку. Суд першої інстанції установив, що декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2017 рік позивачка подала  23 березня 2018 року, а тому закінченням річного строку є 23 березня 2019 року. Натомість оскаржуване рішення прийнято Комісією  27 лютого 2019 року, тобто до закінчення передбаченого статтею 48 Закону № 1697-VII річного строку.
Короткий зміст та обґрунтування наведених в апеляційній скарзі вимог
24. В апеляційній скарзі на рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 14 листопада 2019 року ОСОБА_1 зазначає, що вважає його незаконним, необґрунтованим і таким, що прийняте при неповному з`ясуванні обставин, що мають істотне значення.
25. Зокрема, ОСОБА_1 не погоджується з позицією суду першої інстанції та зазначає, що Комісія дійшла помилкового висновку про те, що граничний строк накладення на неї дисциплінарного стягнення не сплинув, оскільки договір купівлі-продажу № 8046/2017/438970 було укладено 29 квітня 2017 року, тому позивачка вважає, що граничний строк накладення дисциплінарного стягнення припадає на         30 квітня 2018 року.
26. Також позивачка звертає увагу на те, що при ухваленні оскаржуваного рішення КДКП не врахувала факту відсутності відомостей про нарахований дохід у довідці з Державного реєстру фізичних осіб ? платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків (далі ? Довідка), за період з I по IV квартал 2017 року. Як зазначає позивачка,  відповідно до постанови Правління Національного банку України від 6 червня 2013 року № 210 «Про встановлення граничної суми розрахунків готівкою» зі змінами, затвердженими постановою Правління Національного банку України від     25 листопада № 407, розрахунок між фізичною особою та підприємством (підприємцем) за товар (роботу, послугу), вартість якого перевищує 50 тис. грн, має здійснюватися в безготівковій формі, зокрема шляхом переказу коштів з поточного рахунку на поточний рахунок. Позивачка зазначає, що члени КДКП не взяли до уваги факт відсутності інформації щодо нарахованого доходу у Довідці та не надали йому належної правової оцінки.
Позиція Кадрової комісії щодо апеляційної скарги ОСОБА_1 .
27. У відзиві на апеляційну скаргу Кадрова комісія зазначає, що рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 14 листопада 2019 року прийнято з дотриманням норм матеріального та процесуального права, є законним, обґрунтованим та вмотивованим.
28. Зокрема, Кадрова комісія зауважує, що згідно з інформацією, розміщеною на офіційному вебсайті НАЗК, декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2017 рік ОСОБА_1 подано                      23 березня 2018 року, а оскаржуване рішення Комісії було прийнято 27 лютого            2019 року, тобто з дотриманням строків, установлених частиною четвертою статті 48 Закону № 1697-VII.
29. Стосовно доводів позивачки щодо залишення поза увагою її арґументації Кадрова комісія зазначає, що пояснення ОСОБА_1 були розглянуті, проте визнані Комісією непереконливими.
Релевантні джерела права
30. Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
31. Згідно з пунктами 3, 4 частини четвертої статті 19 Закону № 1697-VII прокурор зобов`язаний: діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; додержуватися правил прокурорської етики, зокрема не допускати поведінки, яка дискредитує його як представника прокуратури та може зашкодити авторитету прокуратури.
32. Відповідно до пункту 6 частини першої статті 43 Закону № 1697-VII прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження за систематичне (два і більше разів протягом одного року) або одноразове грубе порушення правил прокурорської етики.
33. Згідно із частиною другою цієї статті притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності не виключає можливості притягнення його до адміністративної чи кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом.
34. Статтею 44 Закону № 1697-VII установлено, що дисциплінарне провадження щодо прокурорів здійснюється КДКП.
35. Статус та повноваження КДКП закріплено у частині першій статті 73, частині першій статті 77 Закону № 1697-VII, згідно з якими Комісія є колегіальним органом, який відповідно до повноважень, передбачених цим Законом, визначає рівень фахової підготовки осіб, які виявили намір зайняти посаду прокурора, та вирішує питання щодо дисциплінарної відповідальності, переведення та звільнення прокурорів з посади.
36. Згідно із частиною першою статті 45 Закону № 1697-VII дисциплінарне провадження - це процедура розгляду КДКП дисциплінарної скарги, в якій містяться відомості про вчинення прокурором дисциплінарного проступку.
37. Порядок відкриття дисциплінарного провадження та проведення перевірки дисциплінарної скарги регламентовано статтею 46 Закону № 1697-VII, згідно із частиною четвертою якої після відкриття дисциплінарного провадження член КДКП проводить перевірку в межах обставин, повідомлених у дисциплінарній скарзі. У разі виявлення під час перевірки інших обставин, що можуть бути підставою для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності, інформація про це включається у висновок члена Комісії за результатами перевірки.
38. Частина десята статті 46 Закону № 1697-VII передбачає, що член КДКП за результатами перевірки готує висновок, який повинен містити інформацію про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора та виклад обставин, якими це підтверджується. Якщо за результатами перевірки член Комісії встановив наявність дисциплінарного проступку, у висновку додатково зазначається характер проступку, його наслідки, відомості про особу прокурора, ступінь його вини, інші обставини, що мають значення для прийняття рішення про накладення дисциплінарного стягнення, а також пропозиція члена КДКП щодо конкретного виду дисциплінарного стягнення.
39. Відповідно до частини першої статті 47 Закону № 1697-VII розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засіданні КДКП. На засідання запрошуються особа, яка подала дисциплінарну скаргу, прокурор, стосовно якого відкрито дисциплінарне провадження, їхні представники, а в разі необхідності й інші особи. Повідомлення про час та місце проведення засідання КДКП має бути надіслано не пізніш як за десять днів до дня проведення засідання.
40. Частиною третьою статті 47 Закону № 1697-VII передбачено, що висновок про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора розглядається за його участю і може бути розглянутий без нього лише у випадках, коли належним чином повідомлений прокурор: 1) повідомив про згоду на розгляд висновку за його відсутності; 2) не з`явився на засідання, не повідомивши про причини неявки; 3) не з`явився на засідання повторно. Рішення про можливість розгляду висновку за відсутності відповідного прокурора приймає КДКП.
41. Розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засадах змагальності. На засіданні КДКП заслуховуються пояснення члена Комісії, який проводив перевірку, пояснення прокурора, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представника і в разі необхідності інших осіб (частина п`ята статті 47 Закону   № 1697-VII).
42. Прокурор, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представник мають право давати пояснення, відмовитися від їх надання, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, заявляти клопотання, а також за наявності сумнівів у неупередженості та об`єктивності члена КДКП подавати заяву про його відвід (частина шоста статті 47 Закону № 1697-VII).
43. Частиною першою статті 48 Закону № 1697-VII установлено, що КДКП приймає рішення в дисциплінарному провадженні більшістю голосів від свого загального складу. Перед прийняттям рішення КДКП за відсутності прокурора, стосовно якого здійснюється провадження, і запрошених осіб обговорює результати розгляду висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора.
44. При прийнятті рішення у дисциплінарному провадженні враховуються характер проступку, його наслідки, особа прокурора, ступінь його вини, обставини, що впливають на обрання виду дисциплінарного стягнення (частина третя статті 48 Закону № 1697-VII).
45. Види дисциплінарних стягнень, які можуть бути накладені на прокурора за вчинення ним дисциплінарного проступку, закріплені у частині першій статті 49 Закону № 1697-VII. До таких стягнень належать:
1) догана;
2) заборона на строк до одного року на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду (крім Генерального прокурора);
3) звільнення з посади в органах прокуратури.
46.  У пункті 4 розділу 3 Положення про Генеральну інспекцію Генеральної прокуратури України, затвердженого наказом Генерального прокурора України 16 червня 2016 року № 204, передбачено, що проведення службових розслідувань щодо прокурорів та працівників органів прокуратури (крім Спеціалізованої антикорупційної прокуратури) є основним завданням Генеральної інспекції.
47.Відповідно до пункту 6 частини першої статті 43 Закону № 1697-VІІ прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав порушення встановленого законом порядку подання декларації про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру.
48. Частиною першою статті 4 Закону України «Про запобігання корупції» (далі ? Закон № 1700-VІІ) встановлено, що НАЗК є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.
49. Згідно з пунктом 8 частини першою статті 11 Закону № 1700-VІІ до повноважень НАЗК належить, зокрема, здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.
50.Відповідно до частини другої статті 49 Закону № 1700-VІІ державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобов`язані перевіряти факт подання суб`єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної  в органі  конкурсної  комісії, до складу  Громадської ради  доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти НАЗК про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.
51. Частиною першою статті 50 Закону № 1700-VІІ передбачено, що повна перевірка декларації полягає у з`ясуванні достовірності задекларованих відомостей, точності оцінки задекларованих активів, перевірці на наявність конфлікту інтересів та ознак незаконного збагачення і може здійснюватися у період здійснення суб`єктом декларування діяльності, пов`язаної з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, а також протягом трьох років після припинення такої діяльності; обов`язковій повній перевірці підлягають декларації службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, суб`єктів декларування, які займають посади, пов`язані з високим рівнем корупційних ризиків, перелік яких затверджується НАЗК; обов`язковій повній перевірці також підлягають декларації, подані іншими суб`єктами декларування, у разі виявлення у них невідповідностей за результатами логічного та арифметичного контролю; НАЗК проводить повну перевірку декларації, а також самостійно проводить повну перевірку інформації, яка підлягає відображенню в декларації, щодо членів сім`ї суб`єкта декларування у випадках, передбачених частиною сьомою статті 46 цього Закону.
52.Відповідно до абзацу п`ятого частини першої статті 50 Закону № 1700-VІІ НАЗК проводить перевірку декларації на підставі інформації, отриманої від фізичних та юридичних осіб, із засобів масової інформації та інших джерел, про можливе відображення у декларації недостовірних відомостей.
53. Згідно із частиною другою цієї статті у разі встановлення за результатами повної перевірки декларації відображення у декларації недостовірних відомостей НАЗК письмово повідомляє про це керівника відповідного державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, в якому працює відповідний суб`єкт декларування, та спеціально уповноважені суб`єкти у сфері протидії корупції.
Позиція Великої Палати Верховного Суду
54. Заслухавши суддю-доповідача та перевіривши матеріали справи, наведені в апеляційній скарзі й у відзиві на неї доводи, Велика Палата Верховного Суду виходить із таких міркувань.
55. Застосовані судом норми права свідчать про те, що КДКП є органом, що здійснює дисциплінарне провадження щодо прокурорів. Суб`єктом дисциплінарного проступку, за який Законом № 1697-VII передбачена дисциплінарна відповідальність, є прокурор.
56. КДКП є колегіальним органом, який відповідно до Закону № 1697-VII, наділений дискреційними повноваженнями під час здійснення дисциплінарного провадження, що дозволяє цьому органу на власний розсуд визначати вид дисциплінарного стягнення залежно від скоєного прокурором дисциплінарного проступку та застосовувати до прокурорів обране ним дисциплінарне стягнення.
57. У разі встановлення обставин, що свідчать про вчинення прокурором дисциплінарного проступку, КДКП має повноваження прийняти рішення у дисциплінарному провадженні про притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності. Зокрема, Комісія може притягнути до дисциплінарної відповідальності прокурора з підстав порушення встановленого законом порядку подання декларації про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру.
58. Відповідно до роз`яснення НАЗК від 08 грудня 2017 року № 1375 основним джерелом обставин, які свідчать про декларування недостовірної інформації чи незаконне збагачення можуть бути лише висновки, викладені у рішенні НАЗК за результатами повної перевірки декларації. 
59. Отже, здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, у тому числі щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб`єктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції НАЗК.
60. Аналогічну правову позицію викладено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 30 жовтня 2018 року у справі № 800/497/17, від 9 квітня 2019 року у справі       № 804/8642/17(9901/502/18), від 26 листопада 2019 року у справі № 9901/729/18.
61. Велика Палата Верховного Суду звертає увагу, що повноваження щодо притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності у разі подання прокурорами недостовірних та/або неповних відомостей можливі лише в разі встановлення такого факту НАЗК відповідно до Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10 лютого 2017 року    № 56.
62. Як свідчать матеріали дисциплінарного провадження, рішення НАЗК про результати здійснення повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2017 рік, поданої ОСОБА_1 , прокурором Київської місцевої прокуратури № 8 згідно з вимогами частини першої статті 50 Закону № 1700-VІІ, було ухвалене 15 лютого 2019 року.
63. З огляду на зміст рішення КДКП від 27 лютого 2019 року Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що Комісія не здійснювала перевірки достовірності даних у декларації, а прийняла рішення на підставі встановленого НАЗК факту недостовірного декларування у рішенні від 15 лютого 2019 року № 476. 
64. Щодо арґументів позивачки про те, що при ухваленні оскаржуваного рішення КДКП не враховано факт відсутності відомостей про нарахований дохід у Довідці, у якій відсутні відомості щодо нарахованого та отриманого доходу за період з І по  IV квартал 2017 року, Велика Палата Верховного Суду виходить із того, що Комісія не наділена повноваженнями щодо оцінки підстав внесення та/або невнесення відомостей до декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. 
65. Окрім того, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що строк притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, передбачений статтею 48 Закону № 1697-VII, КДКП не порушено.
66. Відповідно до пункту 4 частини першої статті 48 Закону № 1697-VII прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження у випадку порушення встановленого законом порядку подання декларації про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру.
67. Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що інформація про дохід, отриманий унаслідок відчуження рухомого майна, який не перевищує 50 прожиткових мінімумів, установлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, відображається суб`єктом декларування у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, до     1 квітня за минулий рік.
68. Як убачається з матеріалів справи, дохід від відчуження транспортного засобу Mitsubishi Colt, 2008 року випуску, становить 70 000 тис. грн та не перевищує                      50 прожиткових мінімумів, установлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, а тому ОСОБА_1 була зобов`язана відобразити зазначену інформацію у щорічній декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2017 рік.
69. Оскільки відповідна інформація не зазначена ОСОБА_1 у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за    2017 рік, яку подано 23 березня 2018 року, то Велика Палата Верховного Суду погоджується з висновками першої інстанції про те, що граничний строк накладення адміністративного стягнення на момент ухвалення рішення КДКП від 27 лютого        2019 року не сплинув.
70.Отже,Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду дійшов правильного висновку про те, що рішення КДКП від 27 лютого 2019 року № 77дп-19, яким ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено на неї дисциплінарне стягнення у виді заборони на строк один рік на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому обіймає посаду прокурор, відповідає критеріям, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, зокрема прийнято на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, обґрунтовано та пропорційно.
Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги
71. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
72.Згідно із частиною першою статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.
73. Отже, оскільки суд першої інстанції ухвалив судове рішення з дотриманням вимог матеріального та процесуального права, а наведені в апеляційній скарзі доводи не спростовують викладених у судовому рішенні цього суду висновків, то апеляційна скарга задоволенню не підлягає.
Висновки щодо розподілу судових витрат
74.Відповідно до частини шостої статті 139 КАС України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
75.Оскільки Велика Палата Верховного Суду не змінює судове рішення та не ухвалює нове, розподіл судових витрат не здійснюється.
Керуючись статтями 241-243, 308, 311, 315, 316, 322, 325 КАС України, Велика Палата Верховного Суду
ПОСТАНОВИЛА:
1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
2. Рішення    Касаційного    адміністративного     суду   у  складі   Верховного  Суду  від 14 листопада 2019 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.
 
Суддя-доповідач                                                                                         Т. О. Анцупова
Судді:                               Н. О. Антонюк                                                      Н. П. Лященко 
                                          В. В. Британчук                                                   О. Б. Прокопенко 
                                          Ю. Л. Власов                                                        В. В. Пророк 
                                          М. І. Гриців                                                           Л. І. Рогач 
                                          Д. А. Гудима                                                        О. М. Ситнік 
                                          В. І. Данішевська                                                О. С. Ткачук
                                          Ж. М. Єленіна                                                       В. Ю. Уркевич
                                           В. С. Князєв