П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

17 червня 2020 р.	м.Одеса	Справа № 420/7175/19	
Головуючий в 1 інстанції: Катаєва Е.В.

Судова колегія П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:  
              Головуючого:              Градовського Ю.М.
              суддів:                          Крусяна А.В., 
                                                    Яковлєва О.В.
                         при секретарі:               Шатан В.О.  
          розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Одесі апеляційну скаргу   ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 27 січня 2020р. по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку, -
 
В С Т А Н О В И Л А:
У листопаді 2019р. ОСОБА_1 звернувся в суд із позовом до ГУ НП в Одеській  області, в якому просив:
- визнати протиправним та скасувати п.1 наказу ГУ НП в Одеській області за №2631 від 29.10.2019р. в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в ГУ НП;
- визнати протиправним та скасувати наказ ГУ НП в Одеській області №1516 о/с від 11.11.2019р. в частині звільнення із служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 , начальника Савранського ВП Балтського ВП ГУ НП в Одеській області;
- поновити капітана поліції ОСОБА_1 на службі в Національній поліції на посаді начальника Савранського ВП Балтського ВП ГУНП в Одеській області з 16.11.2019р.;
- стягнути з ГУ НП в Одеській області на його користь суму середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу з 16.11.2019р. по день поновлення на службі.
В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що з 1.10.1997р. по 6.11.2015р. він проходив службу в ОВС, в подальшому з 7.11.2015р. він проходив службу в Національній поліції України. З жовтня 2018р. по серпень 2019р. перебував на посаді заступника начальника Савранського ВП Балтського ВП ГУ НП в Одеській області, а з серпня 2019р. перебував на посаді начальника Савранського ВП Балтського ВП ГУ НП в Одеській області.
1.10.2019р. ГУ НП в Одеській області прийнято наказ за №2397 «Про призначення службового розслідування», підписаний начальником ГУ НП в Одеській області Бех О.В. 
В наказі було зазначено, що 1.10.2019р. до ГУ НП надійшла інформація про те, що працівниками ДБР разом з працівниками прокуратури Одеської області та УСБУ Одеській області в рамках кримінального провадження за №42019160000000459 від 5.09.2019р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3  ст.368 КК України, під час отримання неправомірної вигоди в сумі 5 800грн., затримано начальника Савранського ВП Балтського ВП ГУ НП в Одеській області капітана поліції Жовтого ОСОБА_2 В.. Наказом призначено службове розслідування за вказаним фактом та створена дисциплінарна комісія у складі голови комісії та семи членів комісії. 
В цей же день заступником начальника ГУ НП в Одеській області полковником поліції ОСОБА_3 прийнято наказ за №2399 від 1.10.2019р. про відсторонення позивача від виконання службових обов`язків.
25.10.2019р. дисциплінарною комісією складено «Висновок службового розслідування за фактом надзвичайної події за участю начальника Савранського ВП Балтського ВП ГУ НП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_1 », в якому встановлено, що позивач вступив у неділові стосунки з капітаном ОСОБА_4 та, шляхом вимагання від останнього неправомірної вигоди за не вчинення перешкод у службовій діяльності, отримав грошові кошти в розмірі 5  800грн..
На підставі вказаних порушень, 29.10.2019р. ГУ НП в Одеській області прийнято наказ за №1663 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», яким ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в ГУ НП в Одеській області.
11.11.2019р. ГУ НП в Одеській області прийнято наказ за №1516 о/с, яким звільнено ОСОБА_1 зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 ЗУ «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби).
          Позивач не погоджується з прийнятими наказами, вважає їх протиправними та такими, що порушують його права, у зв`язку із чим звернувся в суд із відповідним позовом.
Посилаючись на вказане просив позов задовольнити.
          Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 27 січня 2020р. у задоволенні адміністративного позову відмовлено.
          В апеляційній скарзі апелянт просить рішення суду скасувати та прийняти нову постанову, якою задовольнити адміністративний позов в повному обсязі, посилаючись на порушення норм права. 
Сторони були сповіщені про час і місце розгляду справи у встановленому законом порядку, проте, 17.06.2020р. ОСОБА_5 , представник Жовтого О ОСОБА_6 , подав клопотання про перенесення розгляду справи на іншу дату, щонайменше на 14 днів, у зв`язку із тим, що ОСОБА_1 захворів та направлений на амбулаторне лікування та не має можливості приймати участь у судовому засіданні.
Судова колегія, ознайомившись із вказаним клопотанням, вважає, що воно не підлягає задоволенню, оскільки дана справа вже неодноразово слухалась, ОСОБА_1 вже надавав суду усі необхідні пояснення та його законний представник мав змогу прибути у судове засідання та представляти інтереси позивача, проте в судове заслання не з`явився та не повідомив суд про свою неявку, в той час, як представник відповідача прибув в судове засідання та надав необхідні пояснення по суті позовних вимог та апеляційної скарги. Окрім того, судова колегія звертає увагу на те, що позивач знаходиться на амбулаторному лікуванні, а не на стаціонарному, та мав змогу та право у відповідності до ст.195 КАС України заявити клопотання про розгляд справи в режимі відеоконференції, однак останній таким  правом не скористався.
          Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи апеляційної скарги, пояснення сторін, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла  висновку залишення скарги без задоволення, рішення суду без змін, з наступних підстав. 
Відповідно до ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду – без змін, якщо визнає, що суд  першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Відмовляючи у задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з того, що ГУНП приймаючи оскаржувані рішення діяло правомірно та у відповідності до законодавства України, оскільки вказані рішення були прийняті за результатами службового розслідування та за наявністю в діях ОСОБА_1 дисциплінарного проступку.
Вирішуючи спір судова колегія вважає, що суд першої інстанції повно та об`єктивно дослідив обставини по справі, надані докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює. 
Так, судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного розгляду, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 1.10.1997р. по 6.11.2015р. проходив службу в ОВС, за 7.11.2015р. в Національній поліції України, з жовтня 2018р. по серпень 2019р. перебував на посаді заступника начальника Савранського ВП Балтського ВП ГУНП в Одеській області, з серпня 2019р. перебував на посаді начальника Савранського ВП Балтського ВП ГУНП в Одеській області, на яку призначений наказом ГУНП за №994о/с від 6.08.2019р. (т.2 а.с.87-88).
1.10.2019р. начальником ГУНП Бех О.В. прийнято наказ «Про призначення службового розслідування» за №2397, в якому зазначено, що 1.10.2019р. до ГУНП надійшла інформація про те, що працівниками ДБР разом з працівниками прокуратури Одеської області та УСБУ Одеській області в рамках кримінального провадження за №42019160000000459 від 5.09.2019р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3  ст.368 КК України, під час отримання неправомірної вигоди в сумі 5 800грн., затримано начальника Савранського ВП Балтського ВП ГУНП в Одеській області капітана поліції Жовтого ОСОБА_7 .. Даним наказом призначено службове розслідування за вказаним фактом та створена дисциплінарна комісія у складі голови комісії та семи членів комісії. Головою комісії визначений заступник начальника ГУНП в Одеській області полковник поліції ОСОБА_3 . 
В подальшому, наказом ГУНП за №2399 від 1.10.2019р. начальника Савранського ВП Балтського ВП ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_1 відсторонено від виконання службових обов`язків (т.2 а.с.1-2).
25.10.2019р. наказом ГУНП за №2606 «Про внесення змін до наказу ГУНП в Одеській області від 1.10.2019р. №2397» внесено зміни у склад дисциплінарної комісії, її головою визначений підполковника ОСОБА_8 (т.2 а.с.3-4).
25.10.2019р. дисциплінарною комісією складено «Висновок службового розслідування за фактом надзвичайної події за участю начальника Савранського ВП Балтського ВП ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_1 », який затверджений т.в.о. начальника ГУНП     ОСОБА_3 - 25.10.2019р ІНФОРМАЦІЯ_2 (т.2 а.с.139-145).
Так, дисциплінарною комісією було встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1 , порушивши вимоги ч.1 ст.8, пп.1,2 ч.1 ст.18 ЗУ «Про Національну поліцію», Присяги поліцейського, п.6 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України,  ст.22 ЗУ «Про запобігання корупції», п.41 розділу 3 Положення про Савранське ВП Балтського ВП ГУНП в Одеській області, затвердженого наказом Головного управління від 30.08.2019р. №2140, п.1 розділу 2 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених  наказом МВС України від 9.11.2016р. за №1179, вступив у неділові стосунки з капітаном поліції ОСОБА_4 та, шляхом вимагання від останнього неправомірної вигоди за невчинення перешкод у службовій діяльності, отримав грошові кошти в розмірі 5 800грн..
Також, в ході службового розслідування було встановлено порушення вчинені ОСОБА_1 під час виконання службових обов`язків, а саме встановлено порушення обліково-реєстраційної дисципліни, відповідно до вимог п.12 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України (надалі - Порядку), затвердженого  наказом МВС України від 15.11.2017р. за №930, в частині того, що керівник органу поліції не проставляє свій підпис на довідках про ознайомлення із вжитими заходами під час здійснення перевірки інформації, викладеної у зверненні заявника (наприклад ЄО №1574, 1667, 1621, 1762). Також, виявлено порушення п.23 розділу IV Порядку, а саме в частині щодо ненадання відповідей на звернення громадян на бланках відповідних органів (підрозділів) поліції (наприклад ЄО №1593, 1596, 1594, 1638, 1773, 1649). Разом з цим, встановлено, що у більшості випадків відповіді за результатами розгляду звернення не надаються взагалі.
На підставі встановлених порушень, 29.10.2019р. ГУНП прийнято наказ за №1663 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», яким ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби за порушення вимог ч.1 ст.8, пп.1, 2 ч.1 ст.18 ЗУ «Про Національну поліцію», п.6 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги поліцейського,  ст.22 ЗУ «Про запобігання корупції», п.1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, п.41 розділу 3 Положення про Савранський ВП Балтського відділу поліції ГУНП, п.12 р.ІV та п.1 р.VIII    Порядку розгляду звернень громадян, п.3 р.7 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом МВСУ №1376 від 6.11.2015р. (т.2 а.с.146-149).
11.11.2019р. ГУНП прийнято наказ за №1516 о/с, яким ОСОБА_1   звільнено зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) (т.2 а.с.153).
Перевіряючи правомірність та законність оскаржуваних наказів, з урахуванням підстав, за якими позивач пов`язує їх незаконність та скасування, судова колегія виходить з наступного. 
Приписами ч.2  ст.19 Конституції України  визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені  Конституцією  та законами України.
Положеннями ч.1 ст.8 ЗУ «Про Національну поліцію» встановлено, що поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Приписами п.1, 2 ч.1 ст.18 ЗУ «Про Національну поліцію» передбачено, що поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Відповідно до Правил етичної поведінки поліцейських під час виконання службових обов`язків поліцейський, у тому числі повинен:
- неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
- професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;
Положеннями п.6 ч.1 ст.77 ЗУ «Про Національну поліцію» встановлено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
У відповідності до ст.1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - це дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України. Службова дисципліна в органах внутрішніх справ досягається: створенням належних умов проходження служби особами рядового і начальницького складу; набуттям високого рівня професіоналізму; забезпеченням гласності та об`єктивності під час проведення оцінки результатів службової діяльності; дотриманням законності і статутного порядку; повсякденною вимогливістю начальників до підлеглих, постійною турботою про них, виявленням поваги до їх особистої гідності; вихованням в осіб рядового і начальницького складу високих моральних і ділових якостей; забезпеченням соціальної справедливості та високого рівня соціально-правового захисту; умілим поєднанням і правильним застосуванням заходів переконання, примусу, дисциплінарного та громадського впливу; належним виконанням умов контракту про проходження служби.
Згідно з ст.2 Дисциплінарного статуту, дисциплінарний проступок - це невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.
За вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. Особи рядового і начальницького складу, яких в установленому законодавством порядку, притягнуто до адміністративної, кримінальної або матеріальної відповідальності, водночас можуть нести і дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (ст.5 Дисциплінарного статуту)
Приписами ст.7 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників …
На осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) усне зауваження; 2) зауваження; 3) догана; 4) сувора догана; 5) попередження про неповну посадову відповідність; 6) звільнення з посади; 7) пониження в спеціальному званні на один ступінь; 8) звільнення з органів внутрішніх справ (ст.12 Дисциплінарного статуту).
Підстави для проведення службового розслідування та порядок накладення дисциплінарного стягнення встановлює ст.14 Дисциплінарного статуту, зокрема, в даній нормі зазначено, що при визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо. 
Звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів внутрішніх справ як вид стягнення, є крайнім заходом дисциплінарного впливу.
Пункт 2.1 розділу ІІ Інструкції №230 передбачає підстави для проведення службового розслідування.
Отже, такими підставами є порушення особами рядового та начальницького складу (надалі - РНС) службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами РНС діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов`язані із загибеллю (смертю) осіб РНС чи їх травмуванням (пораненням), а також події, які сталися за участю осіб РНС і можуть викликати суспільний резонанс.
Як вбачається із матеріалів справи, що на підставі наказу ГУ НП в Одеській області за №2397 від 1.10.2019р. посадовими особами нацполіції проведено службове розслідування за фактом надзвичайної події за участю начальника Савранського ВП Балтського ВП ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_1 , за результатами якого 25.10.2019р. складено висновок, в якому, окрім отримання неправомірної вигоди, встановлено низку порушень, а саме: встановлені порушення обліково-реєстраційної дисципліни (п.12 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України (надалі - Порядку), затвердженого  наказом МВС України за №930 від 15.11.2017р.), в частині того, що керівник органу поліції (Жовтий О.В.) не проставляє свій підпис на довідках про ознайомлення із вжитими заходами під час здійснення перевірки інформації, викладеної у зверненні заявника (наприклад ЄО №1574, 1667, 1621, 1762). Також, виявлено порушення п.23 розділу IV Порядку, а саме в частині щодо ненадання відповідей на звернення громадян на бланках відповідних органів (підрозділів) поліції (наприклад ЄО №1593, 1596, 1594, 1638, 1773, 1649). Разом з цим, встановлено, що у більшості випадків відповіді за результатами розгляду звернення не надаються взагалі.
На підставі встановлених порушень, ГУ НП в Одеській області прийнято оскаржувані накази, якими ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності шляхом звільнення та в подальшому звільнено із лав ГУ НП в Одеській області.
Дослідивши матеріали справи, надані докази, вислухавши пояснення свідків та сторін по справі, судова колегія зазначає, що висновок службового розслідування ґрунтується не лише на матеріалах    кримінального провадження, розпочатого відносно ОСОБА_1 , що стало підставою для початку службового розслідування особи, а на самостійному дослідженні дисциплінарною комісією обставин та наявності в діях ОСОБА_1 дисциплінарного проступку.
Враховуючи вищевикладене, апеляційний суд вважає, що ОСОБА_1 дійсно вчинив низку протиправних порушень, у зв`язку із чим ГУ НП в Одеській області правомірно та на підставі чинних норм законодавства України прийнято оскаржувані накази. Крім того, спірні накази були прийняті на підставі службового розслідування та встановлення факту порушень дисципліни з боку позивача під час виконання службових обов`язків. 
Апеляційний суд звертає увагу на те, що правовою позицією Верховного Суду, викладеною в аналогічних справах (притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, у зв`язку з проведенням службового розслідування за фактом порушення кримінального провадження), є те, що     предметом оскарження у відповідній адміністративній справі є дії та рішення відповідача щодо накладення на позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції. Питання про наявність підстав для застосування до особи дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення, у цьому випадку працівника поліції, до дисциплінарної відповідальності повинна бути зосереджена насамперед на тому, чи таке рішення прийнято в межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені  Конституцією     та законами України, чи дійсно у діях працівника, якого притягнули до дисциплінарної відповідальності, є встановлені законом підстави для застосування певного виду дисциплінарного стягнення і лише тоді робити висновки про правомірність спірного рішення.
На відміну від звільнення, у зв`язку з набранням законної сили обвинувальним вироком суду (якщо такий є), звільнення, зокрема, працівника поліції, у зв`язку з накладенням стягнення в дисциплінарному порядку, не пов`язано із кримінально-правовою кваліфікацією тих самих дій, які водночас стали підставою і для службового розслідування, і для кримінального провадження. Вирішення питання про правомірність притягнення особи до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясувати склад дисциплінарного проступку в її діях, незалежно від того, яку кримінально-правову кваліфікацію ці ж самі дії особи отримали в межах кримінального провадження та які наслідки, у підсумку, настали для такої особи.
Рішення про притягнення позивача прийнято на підставі відомостей, наявних в матеріалах кримінального провадження, розпочатого відносно поліцейського за скоєння кримінального правопорушення, повинно ґрунтуватися на самостійних правових підставах. У такому висновку відповідача не вирішується питання про обґрунтованість обвинувачення позивача, яке здійснюється в межах досудового розслідування, а лише встановлюються порушення службової дисципліни.
Верховний Суд у своїх рішеннях вважав неправомірними рішення про притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, висновок службового розслідування відносно яких ґрунтується лише на описі вчиненого позивачем корупційного діяння, що має ознаки кримінального правопорушення, а причини та умови вчинення дисциплінарного проступку та його об`єктивна сторона не встановлені.
Висновок повинен ґрунтуватися на самостійних правових підставах та обставинах, встановлених під час проведення службового розслідування, а не лише на відомостях, наявних в матеріалах кримінального провадження, розпочатого відносно особи.
Верховний Суд зазначив, що за умови встановлення ГУ НП у висновку службового розслідування лише фактичних обставин кримінального правопорушення, які містяться у письмовому повідомленні про підозру, вказані обставини є підставою для звільнення позивача лише за умови наявності вироку суду в межах розгляду кримінального провадження.
Вирішення питання про правомірність притягнення працівника органів внутрішніх справ до дисциплінарної відповідальності, передбачає необхідність з`ясовувати саме склад дисциплінарного проступку в його діях, незалежно від того, яку кримінально-правову кваліфікацію, ці ж самі дії особи, отримали в рамках кримінального провадження та які наслідки, у підсумку, настали для такої особи (постанови Верховного Суду    від 28.11.2019р. по справі №802/1969/17-а, від 20.11.2019р. по справі №802/1774/17-а, від 4.12.2019р. по справі №804/4811/17, від 22.01.2010р. по справі №160/1750/19, від 23.07.2019р. по справі №817/1275/16, від 16.10.2019р. по справі №802/411/17-а, від 18.08.2019р. по справі №804/2146/18, від 29.08.2019р. по справі №1140/2824/18, від 12.09.2019р. по справі №420/5153/18, від 29.03.2019р. по справі №826/6687/18).
Верховний Суд у своїй постанові (п.46, 48, 50-52) від 12.09.2019р. по справі за №420/5153/18 зазначив, що реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби за порушення службової дисципліни є окремою підставою для звільнення, яка не пов`язана із порушенням кримінальної справи та набрання чинності вироком суду. А наявність кримінального провадження, відкритого стосовно особи, яка проходить службу в поліції, не виключає можливості застосування стосовно цієї особи наслідків, передбачених п.6 ч.1  ст.77 ЗУ «Про національну поліцію»,  у разі встановлення під час службового розслідування невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни.
Отже, апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції про відмову у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 .
В доводах апеляційної скарги апелянт посилався на неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права. На думку судової колегії, викладені у скарзі доводи не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи по суті. 
          За таких обставин, судова колегія вважає, що рішення суду ухвалена з додержанням норм процесуального та матеріального права, а тому не вбачає підстав для її скасування.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.246,315,316 КАС України, колегія суддів,-

    П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 – залишити без задоволення.
          Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 27 січня 2020р.– залишити без змін.
          Постанова суду набирає законної сили з дати її проголошення та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.                                                     
          
                                        Повний текст судового рішення виготовлений 18 червня 2020р.

                    Головуючий:                                                                      Ю.М. Градовський

                       Судді:                                                                                  А.В. Крусян                                        

                                                                                                  О.В. Яковлєв