П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

25 березня 2020 р.	м.Одеса	Справа № 420/5082/19	

Головуючий в 1 інстанції: Бойко О.Я. 
Місце та час укладення судового рішення « 13:16»,  м. Одеса 
Повний текст судового рішення складений 24.07.2019р.

П`ятий  апеляційний адміністративний суд у складі  колегії суддів:
головуючого судді Крусяна А.В.,
суддів Градовського Ю.М., Яковлєва О.В.,
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення, -  

В С Т А Н О В И В:

28.08.2019р. ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення від 31.07.2019р. «Про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 31.08.2018р. №01-07/278».
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 25.10.2019р. позов задоволений.
Не погоджуючись з ухваленим у справі судовим рішенням, посилаючись на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин справи, порушення норм матеріального та процесуального права, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати та ухвали нове про відмову у задоволенні позовних вимог.
Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів  вважає, що вона підлягає задоволенню.
Судом першої інстанції встановлено, що 31.08.2018р., Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради на замовлення ОСОБА_1 , видано будівельний паспорт реєстраційний №01-07/278 на будівництво індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 (кадастровий номер 5110136900:18:018:0141). /а.с.17-59/
В жовтні 2018р. замовником будівництва ОСОБА_1 в Управлінні державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта за №ОД061182991807, а саме будівництво індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 . 7 (кадастровий номер 5110136900:18:018:0141), нове будівництво. /а.с.60-61/
В період з 15.07.2019р. по 26.07.2019р. посадовою особою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, на підставі наказу від 25.06.2019р. №01-13/273ДАБК та направлення від 12.07.2019р. №001351, перевірено дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: «Будівництво індивідуального житлового будинку: АДРЕСА_1 ». 
За наслідками проведення перевірки складено акт від 26.07.2019р. №001351, яким встановлено, що замовником будівництва ОСОБА_1 не було повідомлено Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради  про зміну замовника будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , не подано повідомлення про зміну даних у повідомлені про початок виконання будівельних робіт, яке зареєстроване у жовтні місяці 2018 року за №ОД061182991807 та не було зупинено проведення будівельних робіт без подання такого повідомлення, що є порушенням ч.1 ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність». /а.с.62-71/
Приписом від 26.07.2019р. зупинено підготовчі та будівельні роботи за вищезазначеною адресою з 26.07.2019р. та зобов`язано усунути порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил в термін до 02.08.2019р. /а.с.80-82/
          Крім того, на підставі акту перевірки від 26.07.2019р. №001351, складено протокол про адміністративне правопорушення про скоєння ОСОБА_1 порушення ч.1 ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність», відповідальність за яке, передбачена ч.14 ст.96 КУпАП.
/а.с.72-74/
          Постановою №613/19 по справі про адміністративне правопорушення від 09.08.2019р. визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.14 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 3400грн. /а.с.75-77/            
          Згідно квитанції від 17.08.2019р. №4879512 ОСОБА_1 сплачено штраф у розмірі 3400грн. /а.с.78/
Листом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 18.07.2019р. №01-10/335ЗГ звернулося до Департаменту державного архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області з клопотанням про здійснення перевірки дотримання вимог містобудівної діяльності Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради, стосовно видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки кадастровий номер 5110136900:18:018:0141 за №01-07/278 від 31.08.2018р., з намірами забудови - індивідуальний житловий будинок. /а.с.129-130/
31.07.2019р. головним інспектором будівельного нагляду, на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 22.07.2019р. №797, пп.3 п.15 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2018р. №698 та направлення на проведення позапланової перевірки від 23.07.2019р. №АПП-2307/1, проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради, за результатом проведення якої складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної  діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. /а.с.127-128/
Актом перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної  діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 31.07.2019р. встановлено наступне порушення: Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради за підписом в.о. начальника Управління, надано будівельний паспорт забудови земельної ділянки від 31.08.2018р. №01-07/278 на будівництво індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , замовник - ОСОБА_1 . 
Під час проведення позапланової перевірки виявлено, що на схемі забудови земельної ділянки вищезазначеного будівельного паспорту, проектуємий житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 розміщено з порушенням протипожежного розриву до сусіднього проектуємого житлового будинку (6м.) за адресою: АДРЕСА_4 , чим порушено п. 3.25* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень». 
Отже під час перевірки встановлено, що будівельний паспорт забудови земельної ділянки від 31.08.2018р. №01-07/278 на будівництво індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , видано з порушенням п. 3.25* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень». /а.с.131/
Рішенням головного інспектора будівельного нагляду Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від 31.07.2019р. скасовано дію будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 31.08.2018р. №01-07/278, оскільки його прийнято з порушенням норм п.3.25* ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень». /а.с.134/
Листом Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від 16.08.2019р. №1015-01/11-69 направлено ОСОБА_1 вищезазначене рішення про зупинення дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки. /а.с.15/
Не погоджуючись з рішення про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки позивач звернувся до суду з даним позовом.
Перевіривши матеріали справи, судова колегія приходить до наступних висновків.
          Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлено  Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011р. №3038-VI.  (надалі - Закон України №3038-VI).
          Відповідно до  ч.ч.1-4 ст. 27 Закону України №3038-VI   забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі. Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника. Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.
           Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011р. №103, затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки. (надалі - Порядок №103).
          Згідно п.1.2 Порядку №103, будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.
          Отже будівельний паспорт є документом, який містить дані містобудівних та архітектурних вимог індивідуального будівництва, на підставі якого у визначених законодавством випадках здійснюється будівництво.
          Як вбачається з матеріалів справи, 31.08.2018р., Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради на замовлення ОСОБА_1 , видано будівельний паспорт на будівництво індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 (кадастровий номер 5110136900:18:018:0141). /а.с.17-59/
Водночас, згідно з ч.1 ст.41-1 Закону України №3038-VI державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.
Частиною 2 ст.41-1 Закону України №3038-VI визначено, що державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до ч.3 ст.41-1 Закону України №3038-VI з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду: 1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду; 2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади; 3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду; 4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; 5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.
Згідно ч.4 ст.41-1 Закону України №3038-VI у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: 1) видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 2) притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; 3) ініціювати притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності; 4) вносити подання про звільнення посадової особи об`єкта нагляду до органу, який здійснив його призначення; 5) вносити подання про позбавлення права виконувати певні види робіт посадової особи об`єкта нагляду до органу, яким таке право надавалося; 6) скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.
Механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду визначений Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 р. №698 (надалі - Порядок №698).
Відповідно до п.2 Порядку №698 нагляд здійснюється ДАБІ через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок. Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.
Згідно з п.3 Порядку № 698 основними завданнями нагляду є: 1) виявлення, припинення та запобігання порушенню уповноваженими органами містобудування та архітектури, визначеними відповідно до статті 13 Закону України «Про архітектурну діяльність», органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними відповідно до статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності; 2) скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об`єктами нагляду, зокрема щодо документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування або анулювання зазначених документів; 3) притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності відповідно до закону.
Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється посадовими особами ДАБІ України (суб`єкт нагляду) з метою перевірки дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, іншими органами (об`єкт нагляду), що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.
Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду у постанові від 18.10.2018р. у справі №823/1004/18.
Отже, законодавством надано головному інспектору будівельного нагляду відповідного територіального органу Державної архітектурно-будівельної інспекції України, під час здійснення  державного архітектурно-будівельного нагляду, право на скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об`єктами нагляду, зокрема щодо документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування або анулювання зазначених документів.
Рішення головного інспектора будівельного нагляду Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від 31.07.2019р. про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 31.08.2018р. №01-07/278 прийняте саме під час проведення перевірки на об`єкті нагляду - Департаментом архітектури та містобудування Одеської міської ради.
Так, вищезазначеним рішенням скасовано дію будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 31.08.2018р. №01-07/278, оскільки під час здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду встановлено, що він виданий в.о. начальника Управління архітектури та містобудування Одеської міської ради з порушенням норм п.3.25* ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень». /а.с.134/
В акті перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельний норм, стандартів і правил від 31.07.2019р. зазначено, що на схемі забудови земельної ділянки вищезазначеного будівельного паспорту, проектуємий житловий будинок за адресою: м. Одеса, вул . Композитора Глинки , 18-а / 7 розміщено з порушенням протипожежного розриву до сусіднього проектуємого житлового будинку за адресою: вул. Композитора Глинки, 18-а/8, чим порушено п.3.25* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень». /а.с.131/
Відповідно до п.3.25* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», протипожежні розриви між будинками або окремо розташованими господарськими будівлями відповідно до ступеня їх вогнестійкості, а також віддаленість ємкостей горючої рідини на присадибній ділянці (при опаленні будинків рідким паливом) слід приймати відповідно до протипожежних вимог (додаток 3.1). Розташування і орієнтація житлових та громадських будинків повинні здійснюватись з урахуванням забезпечення нормативної тривалості інсоляції та норм освітленості відповідно до «Санитарных норм и правил обеспечения инсоляцией зданий и территорий жилой застройки» та СНІП II-4-79 «Естественное и искусственное освещение» як в будинках, що будуються, так і в сусідніх житлових і громадських будинках. Для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступної конструкції стіни треба приймати не менше 1,0 м. При цьому повинно бути забезпечене влаштування необхідних інженерно-технічних заходів, що запобігатимуть стіканню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію суміжних ділянок.
В Додатку 3.1 п.3.25* ДБН 360-92** «Протипожежні вимоги», зазначено, що протипожежні відстані між житловими, громадськими і допоміжними будинками промислових підприємств треба приймати за таблицею 1 (числівник), а між виробничими будинками промислових підприємств, будинками і спорудами сільськогосподарських підприємств - відповідно до вимог чинних норм. Протипожежні відстані від житлових, громадських, адміністративно-побутових будівель до виробничих будинків промислових підприємств, сільськогосподарських будівель і споруд треба приймати за таблицею 1 (знаменник). Протипожежні розриви від житлових і громадських будинків до: трамвайних, тролейбусних, автобусних парків, депо метрополітену приймати не менше 50 м; складів з твердими горючими речовинами і матеріалами, а також легкозаймистими і горючими рідинами приймати залежно від ємкості складів відповідно до чинних норм.
В таблиці 1 Додатку 3.1 п.3.25* ДБН 360-92** визначено: ступінь вогнестійкості будинку від 1 до 5 та відстані в «м», при ступені вогнестійкості будинків від 6 до 18.
Також в таблиці 1 зазначені Примітки: Класифікацію будинків за ступенем вогнестійкості, категорії виробництва щодо пожежної безпеки треба приймати відповідно до чинних нормативів (Примітка 1). Відстані між будинками і спорудами приймаються у світлі між зовнішніми стінами або іншими конструкціями. За наявності конструкцій будинків і споруд, що виступають більше, як на 1 м, виготовлених із спалимих матеріалів, приймається відстань між цими конструкціями. Відстань між стінами будинків без віконних прорізів допускається зменшувати на 20 %, за винятком будинків IIIа, IIIб, IV, IVа, і V ступенів вогнестійкості (Примітка 3). У районах сейсмічністю 9 балів відстані між житловими будинками, а також між житловими і громадськими будинками IVа, V ступенів вогнестійкості, треба збільшувати на 20% (Примітка 4). Для двоповерхових будинків каркасної і щитової конструкції V ступеня вогнестійкості, а також будинків, критих спалимими матеріалами, протипожежні відстані треба збільшувати на 20 % (Примітка 5). Відстані між будинками I і II ступенів вогнестійкості допускається передбачати менше 6 м за умови, якщо стіна вищого будинку, розміщеного навпроти іншого будинку, є протипожежною (Примітка 6). Мінімальні протипожежні розриви між житловими будинками і господарськими будівлями у межах однієї присадибної ділянки не нормуються (Примітка 7).
Отже, положення п.3.25* ДБН 360-92** та таблиці 1 з приміткам Додатку 3.1 дає підстави для висновку, що при видачі будівельного паспорту на будівництво індивідуального житлового будинку враховуються протипожежні розриви від 6 до 18 метрів в залежності від ступенів вогнестійкості будинку, та для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступної конструкції стіни треба приймати не менше 1,0 м.
Як вбачається з будівельного паспорта від 31.08.2018р. реєстраційний №01-07/278 на будівництво індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 б.7 (кадастровий номер 5110136900:18:018:0141), виданого Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради на замовлення ОСОБА_1 , в п.3 розділу «Пам`ятка замовнику до забудови земельної ділянки» зазначено, що мінімально допустимі відстані від об`єкта, який проектується до межі земельної ділянки: - фронтальна - згідно з п.3.32 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» не менше 3-х метрів з боку проходу (проїзду) загального користування; - титульної та бокових - згідно з п.3.25* ДБН 360-92**«Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» не менше 1,0 м.
Разом з тим, пунктом 4 розділу «Пам`ятка замовнику до забудови земельної ділянки» будівельного паспорта від 31.08.2018р. реєстраційний №01-07/278, яким встановлюються мінімально допустимі відстані від об`єкта, який проектується до існуючих будинків та споруд, не зазначено про такі відстані, а саме про наявність протипожежних розривів від 6 до 18 метрів в залежності від ступенів вогнестійкості будинку з згідно з п.3.25* ДБН 360-92**«Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень». /а.с.17-19/
Отже, колегія суддів погоджується з доводами апелянта про те, що Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради протиправно видано будівельний паспорт від 31.08.2018р. реєстраційний №01-07/278 на будівництво індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 Композитора , 18-а діл.   №б.7 (кадастровий номер 5110136900:18:018:0141) з порушенням вимог містобудівного законодавства щодо правомірності застосування допустимої відстані від об`єкта, який проектується до існуючих будинків та споруд, не менше 1,0м.
Посилання позивача на встановлення пунктом 3 розділу «Пам`ятка замовнику до забудови земельної ділянки» вищезазначеного будівельного паспорту мінімально допустимої відстані від об`єкта, який проектується до межі земельної ділянки, а саме титульної та бокових - згідно з п.3.25* ДБН 360-92**«Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» не менше 1,0 м, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки даним пунктом встановлена відстань до межі земельної ділянки, а не до сусідньої будівлі на земельній ділянці, що належить іншій особі.
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що при прийнятті рішення від 31.07.2019р. «Про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 31.08.2018р. №01-07/278» відповідач діяв в порядку та у спосіб передбачених законом, а тому позовні вимоги не підлягають задоволенню.
На підставі викладеного, оскільки судом першої інстанції при вирішенні справи                                          неповно з`ясовано обставини справи, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, рішення суду першої інстанції в порядку ст.317 КАС України підлягає скасуванню.
Керуючись ст.ст. 311, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області задовольнити, рішення Одеського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2019 року  скасувати. 
Ухвалити у справі постанову, якою відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення.
Постанова суду апеляційної інстанції  набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання судового рішення.

Головуючий суддя 	 	Крусян А.В.	
Судді	    	Градовський Ю.М.    Яковлєв О.В.